C 264/20
CS
Úřední věstník Evropské unie
27.7.2023
Převažující praxe se zaměřuje na monitorování a hodnocení procesů stanovených adaptačními politikami a odpovídá na otázku „jaké kroky jsou podnikány?“.
Pro získání uceleného obrazu o celkové účinnosti a efektivitě adaptační politiky je však stále důležitější porozumět účinkům a výsledkům těchto procesů a souvisejících adaptačních opatření, a odpovědět tak na otázku „jaký je přínos těchto procesů/opatření při řešení naší zranitelnosti a rizik?“.
Zaměření na účinky a výsledky adaptačních politik může také pomoci určit, zda je strategie/plán dostatečně ambiciózní, aby významně přispěl k budování odolnosti, a prozkoumat nové problémy, kterým je třeba v budoucnu věnovat větší pozornost.
Na rozdíl od převládající praxe by měly být monitorovány a vyhodnocovány nejen fyzické, ale i sociální účinky a výsledky adaptačních opatření, včetně jejich rozložení v různých skupinách obyvatelstva.
To je důležité pro zajištění toho, aby se adaptační opatření zaměřila na zranitelné komunity a podporovala je a aby neměla nezamýšlené účinky, které by prohlubovaly nerovnosti nebo vytvářely nerovnosti nové.
Krok 5.a.
Stanovení cíle a účelu monitorování a hodnocení Příklad 5: „Mückenatlas“: Projekt občanské vědy pro sledování komárů v Německu Onemocnění přenášená na zvířata a lidi komářím kousnutím se dostala do popředí zájmu v celé EU, neboť byly zaznamenány případy horečky dengue, viru Chikungunya a západonilského viru (WNV), zejména v jižní Evropě.
Šíření druhů komárů přenášejících tyto původce nákazy (jako jsou viry, bakterie a paraziti, kteří mohou způsobovat onemocnění) však bylo zaznamenáno i v severnějších zemích EU, včetně Německa.
Změna klimatu je považována za jeden z faktorů, které k tomuto šíření přispívají.
Pro řešení potenciálních zdravotních rizik je třeba kombinovat opatření v oblasti dozoru, prevence a snižování rizik.
Německý „Mückenatlas“ („atlas komárů“) je příkladem toho, jak může projekt občanské vědy nejen přispět k výzkumu, ale také doplnit tradiční metody monitorování a fungovat jako systém včasného varování.
Do projektu se zapojují lidé, kteří zasílají vzorky komárů, jež jsou následně identifikovány a použity pro výzkum prováděný odborníky.
„Mückenatlas“ proto přispívá ke znalostem o původních a invazních druzích komárů a souvisejících onemocněních v Německu a snaží se vytvořit informační základnu pro tvůrce politik a výzkumné pracovníky, aby mohli posoudit budoucí rizika.
Prvním krokem při vytváření systému monitorování a hodnocení je definování jeho cíle a účelu, neboť toto rozhodnutí má důsledky pro koordinaci a organizaci práce.
Monitorování a hodnocení může sloužit k mnoha účelům, z nichž nejvýznamnější je sledování pokroku a výkonnosti politiky přizpůsobení za účelem získání podkladů pro tvorbu a zdokonalení politiky.
Je vhodné zaměřit se nejen na samotnou adaptační strategii nebo plán, ale také na příslušné odvětvové politiky.
V tomto ohledu je prvním krokem ověření, zda a do jaké míry bylo do odvětvových politik začleněno přizpůsobení.
Druhým krokem je pravidelné monitorování opatření souvisejících s přizpůsobením, která jsou již zahrnuta v odvětvových politikách.
Sekundárním účelem monitorování a hodnocení může být zvýšení odpovědnosti v rámci veřejné správy, zlepšení znalostní základny, získání poznatků pro přizpůsobení probíhajících nebo připravovaných procesů nebo zvýšení povědomí o potřebě přizpůsobení.
Krok 5.b.
Rozhodování o tom, koho do procesu zapojit Pro zajištění účinného monitorování, podávání zpráv a hodnocení je nezbytné rozhodnout, kdo převezme celkovou odpovědnost za monitorování, podávání zpráv a hodnocení, vyjasnit role jednotlivých aktérů a zavést mechanismy vertikální a horizontální koordinace s různými aktéry napříč odvětvími a správními úrovněmi.