C 264/10
CS
Úřední věstník Evropské unie
27.7.2023
Krok 2.a.
Vypracování komplexní metodiky pro posuzování dopadů změny klimatu Příklad 2: přizpůsobení se dopadům vln veder v měnícím se klimatu ve švédské obci Botkyrka Vlny veder ve Švédsku v posledních desetiletích narůstají, což vede ke zvýšené úmrtnosti.
V roce 2010 se obec Botkyrka potýkala s dlouhodobě vysokými teplotami, což vedlo k problémům starších lidí v zařízeních pro seniory a pečovatelských domech.
V obci Botkyrka bylo vyvinuto rozsáhlé úsilí, částečně v rámci projektu programu Climatools, o snížení zdravotního rizika vln veder.
Zaměstnanci domovů pro seniory a pečovatelských domů byli proškoleni o rizicích vln veder a o tom, co je třeba udělat v případě varování před vlnou veder.
V případě potřeby lze povolat další personál, který zajistí další podporu pro zajištění řádné péče.
Proto byla obec během vlny veder v roce 2018 mnohem lépe připravena a vybavena než v předchozích letech.
Botkyrka také podporuje akce zaměřené na zlepšení tepelné pohody uvnitř budov a na vytvoření „chladných míst“ v různých částech města.
Metodika posouzení je základem pro správný odhad rizik a zranitelností.
Zajišťuje také, že posouzení lze v budoucnu provést relativně rychle znovu, aniž by bylo nutné pokaždé vypracovávat novou metodiku.
Pro zajištění věrohodného posouzení klimatických rizik a zranitelnosti prostřednictvím spolehlivé metodiky se doporučuje zahrnout tyto prvky:
— Posouzení by mělo být založeno na nejnovějších vědeckých poznatcích, aby byla zaručena přesnost a relevantnost současných předpovědí budoucích dopadů změny klimatu.
Součástí posouzení by měly být informace o trendech současných klimatických podmínek a nejnovější prognózy budoucích klimatických scénářů, včetně událostí s pomalým nástupem a extrémních událostí.
Dostupné informace o budoucích hrozbách a příležitostech vaší země lze shromáždit a analyzovat na základě celé řady zpráv a posouzení zranitelnosti, které provedl Mezivládní panel pro změnu klimatu, Evropská agentura pro životní prostředí, Společné výzkumné středisko nebo výzkumný program Horizont Evropa 2020.
— Posouzení by mělo vycházet z výsledků zátěžových testů a mělo by být zaměřeno zejména na infrastrukturu a systémy poskytující kritické služby.
Klimatické zátěžové testy odhalují potenciální rizika v určeném odvětví nebo systému (např. veřejné zdraví, bezpečnost a zabezpečení vodních zdrojů nebo bezpečnost potravin a potravinové zabezpečení) v důsledku rizik souvisejících s klimatem, jako jsou povodně, horko, sucho, bouře atd.
Prvním krokem zátěžového testu je identifikace potenciálních rizik souvisejících s klimatem v určité oblasti.
Druhý krok zahrnuje zkoumání obecných zranitelností určité oblasti nebo odvětví vůči klimatickému riziku, které může být doplněno hloubkovým hodnocením zranitelnosti.
V úvahu by měly být vzaty i další zátěžové testy a hodnocení zranitelnosti provedené pro širší soubor rizik katastrof nesouvisejících s klimatem (8).
Výsledky zátěžového testu lze využít pro strategii pro přizpůsobení se změně klimatu.
Příkladem dobré praxe při využívání výsledků je využití „dialogů o rizicích“ v Nizozemsku.
Více informací o zátěžovém testování a dialogu o rizicích naleznete v příloze II.
— Posouzení by mělo být provedeno na výchozí úrovni, která by měla být aktualizována při každé aktualizaci posouzení.
Výchozí úroveň se zde vztahuje k referenčnímu bodu souvisejícímu se stavem klimatu a zranitelností lokality v dané oblasti.
Pečlivě navržené výchozí hodnoty jsou nezbytné pro pozdější měření výsledků, které byly prostřednictvím provádění dosaženy, a zlepšují proces monitorování a hodnocení.
(8) S odkazem na posouzení rizik, scénáře a cíle odolnosti vůči katastrofám vypracované podle mechanismu civilní ochrany Unie.