27.7.2023
CS
Úřední věstník Evropské unie
C 264/9
Vnitrostátní, regionální a místní správci by mohli být zapojeni například prostřednictvím seminářů a exkurzí s cílem podpořit zapojení do opatření v oblasti klimatu na základě faktů.
Komunity by se měly zapojit prostřednictvím veřejných konzultací, sdílení informací a interaktivních a neformálních způsobů, jako jsou výstavy, soutěže, online hry atd. Důležitými partnery jsou také organizace občanské společnosti a nevládní organizace, které slouží jako most mezi zúčastněnými stranami a komunikací o klimatu díky svým stávajícím zkušenostem s přizpůsobováním se změně klimatu na daném území a v dotčených komunitách a prostřednictvím zvyšování povědomí o dopadech změny klimatu a potřebě přizpůsobení se změně klimatu.
Aby tato komunikace s komunitami byla účinná, musí být podpořena odpovídajícími zdroji, a to prostřednictvím financování a budování kapacit.
Výborným prostředkem pro šíření relevantních informací jsou národní nebo regionální internetové portály nebo platformy, které shromažďují individuálně přizpůsobené informace o změně klimatu a přizpůsobení se této změně.
Tyto platformy by měly být propojeny s existujícími portály o odvětvových politikách (např. snižování rizika katastrof, voda, zdraví, biologická rozmanitost atd.), aby se podpořilo začleňování změny klimatu.
Internetová stránka platformy EU ClimateADAPT hraje klíčovou roli tím, že pomáhá lidem v přístupu k údajům a informacím o otázkách souvisejících se změnou klimatu a přizpůsobováním se změně klimatu a při jejich sdílení.
Ve většině evropských zemí byly rovněž zřízeny národní internetové portály zabývající se přizpůsobováním se změně klimatu, které poskytují příležitost poučit se z příkladů osvědčených postupů z jiných zemí nebo regionů.
Ty by mohly pomoci inspirovat k opatřením v oblasti přizpůsobení se změně klimatu.
Internetové portály a platformy by však měly být doplněny dalšími komunikačními aktivitami, aby se zabránilo prohlubování digitální propasti mezi členskými státy a regiony EU a aby byl zajištěn přístup k informacím pro všechny.
Další informace o vytvoření institucionálního rámce a zajištění zapojení zúčastněných stran naleznete také v oddílu Nástroj na podporu přizpůsobení v části Vytváření předpokladů pro přizpůsobení.
Krok 2:
Provádění posouzení rizik a zranitelnosti v souvislosti se změnou klimatu
Krok 2 pokynů pomůže: — stanovit základní prvky posouzení rizik a zranitelnosti v souvislosti se změnou klimatu, — posoudit sociální dopady změny klimatu, — posoudit přeshraniční a kaskádová rizika, — rozhodnout o kritériích pro „přijatelná“ rizika a stanovení priorit v oblasti potřeb přizpůsobení.
Po přípravné činnosti pro vytvoření plánu nebo strategie pro přizpůsobení se změně klimatu je druhým krokem posouzení dopadů změny klimatu a zranitelnosti.
Účelem tohoto posouzení je zjistit, jaké budou potenciální dopady změny klimatu v určité oblasti, jaká rizika jsou s těmito dopady v určité oblasti nebo odvětví spojena, a stanovit priority ohledně toho, která rizika vyžadují naléhavější reakci.
K zajištění náležité účinnosti strategií nebo plánů pro přizpůsobení se změně klimatu se považuje za osvědčený postup pravidelná aktualizace posouzení, a to přinejmenším současně s každou aktualizací strategie/plánu.
Mezi výhody tohoto postupu patří: — sledování příslušných změn stávajících rizik a zranitelnosti, včetně fyzických rizik infrastruktury a socioekonomických a zdravotních dopadů na komunity, — identifikace nových, vznikajících rizik a zranitelných míst, která mohou mít v budoucnu velké hospodářské, sociální a/nebo environmentální dopady, — identifikace nových příležitostí, které vznikají v důsledku změny klimatu.
Obecně by posouzení mělo vycházet z nejnovějších vědeckých poznatků o klimatu, aby bylo možné identifikovat obyvatelstvo, základní infrastrukturu a odvětví zvláště zranitelné vůči změně klimatu, stanovit celkové strategické směřování politiky přizpůsobení a průběžně poskytovat podklady pro rozhodovací proces.