C 259/124
601.
SV
Europeiska unionens officiella tidning
21.7.2023
Ett avtal som inte har någon märkbar inverkan på konkurrensen Exempel 3 Situation: Fair-Clothing.Com är en mycket framgångsrik icke-statlig organisation som med hjälp av statliga subventioner och en effektiv kampanj i medierna har lyckats övertyga de flesta bolag som säljer kläder i EU, inklusive alla de största märkena och ett antal detaljhandelskedjor för kläder, att enbart köpa in kläder från tillverkare i utvecklingsländer som respekterar vissa minimilönenivåer.
Kampanjen, som fick brett stöd av och samordnades med konsumentorganisationer på nationell nivå och EU-nivå, har varit ytterst framgångs­ rik: för närvarande säljs 85 % av alla kläder i EU med Fair Clothing-märket.
För att få licens att använda märket har de deltagande bolagen gått med på att respektera minimilönestandarder och att inte sälja kläder som inte uppfyller standarderna, oberoende av var kläderna tillverkas.
Som en följd av kampanjen har lönerna för textilarbetare i utvecklingsländer ökat med i genomsnitt 20 %.
Undersökningar och studier av konsumentprodukter tyder på att genomsnittspriset på kläder i EU inte har ökat märkbart som en följd av införandet av Fair Clothing-märket: uppskattningar av effekten på priset sträcker sig mellan –0,5 % till +0,8 % och skiljer sig statistiskt sett inte avsevärt från noll.
De mest rimliga förklaringarna av frånvaron av en prisökning är, för det första, produktionslönernas relativa obetydlighet som en komponent i slutpriset för klädesprodukterna och, för det andra, möjliga förbättringar i arbets­ produktiviteten som kan vara ett resultat av löneökningen.
Lönekomponenten för att tillverka bomulls­ skjortor är till exempel omkring 30 % av de lokala produktionskostnaderna.
Den tjugoprocentiga löneök­ ningen kan därmed förväntas ha lett till en ökning av priset på skjortan fritt fabrik i utvecklingsländerna på som mest 6 %.
Analys: Med tanke på att parterna i Fair Clothing-avtalet (västerländska varumärkesinnehavare och detalj­ handelskedjor för kläder) lägger till en genomsnittlig marginal på 200–300 % på inköpspriset för att täcka transport-, import- och andra distributions- och förpackningskostnader, är effekten av det pris till vilket parterna säljer skjortan redan av detta skäl som mest 1,5–2 %.
Det finns dessutom indikationer på att den tjugoprocentiga löneökningen, genom att ge arbetstagarna tillgång till mer näringsrik mat och bättre sjuk­ vård, har en positiv effekt på arbetsproduktiviteten i textilsektorn i utvecklingsländerna.
Mot bakgrund av den intensiva konkurrensen i konfektionssektorn kan dessa produktivitetsförbättringar förväntas ha en pris­ sänkande effekt.
På grundval av uppskattningar av effekten på priset kan man dra slutsatsen att det är osannolikt att Fair Clothing-avtal har märkbara negativa effekter för avtalsparternas kunder, och dessa avtal omfattas därför inte av artikel 101.1.
602.
Ett avtal som sannolikt inte begränsar konkurrensen enligt artikel 101.1 och/eller sannolikt uppfyller villkoren i artikel 101.3 Exempel 4 Situation: Med anledning av resultaten av den forskning kring rekommenderade fetthalter i vissa bearbetade livsmedel som en statligt finansierad tankesmedja i en annan medlemsstat utfört kommer flera stora till­ verkare av bearbetade livsmedel under formella diskussioner vid en branschorganisation överens om att fastställa rekommenderade fetthalter för produkterna i fråga.
Tillsammans har parterna 70 % av försäljningen av produkterna i den berörda medlemsstaten.
Parternas initiativ kommer att stödas av en av tankesmedjan finansierad riksomfattande reklamkampanj som framhäver riskerna med höga fetthalter i bearbetade livs­ medel.
Analys: Fetthalterna är visserligen rekommendationer och därför frivilliga, men på grund av den publicitet som den riksomfattande reklamkampanjen får, kommer de rekommenderade fetthalterna sannolikt att infö­ ras av alla företag som tillverkar bearbetade livsmedel i medlemsstaten i fråga.
Därför är det sannolikt att rekommendationen i praktiken blir högsta tillåtna fetthalt i bearbetade livsmedel.
Därför kan konsumenter­ nas valmöjligheter på produktmarknaderna försämras.
Parterna kommer dock att kunna fortsätta att kon­ kurrera när det gäller flera andra produktegenskaper, såsom pris, produktstorlek, kvalitet, smak, annat näringsinnehåll, salthalt, balans mellan ingredienserna samt varumärke.
Dessutom kan konkurrensen öka när det gäller fetthalterna i produktutbudet, eftersom parterna bemödar sig om att erbjuda produkter med lägst fetthalt.
Därför är det osannolikt att avtalet ger konkurrensbegränsande effekter i den mening som avses i artikel 101.1.
Även om det konstateras att avtalet har en märkbar negativ inverkan på konkurrensen enligt artikel 101.1 – eftersom konsumenterna inte har möjlighet att välja livsmedel med hög fetthalt – är det sannolikt att fördelarna för konsumenterna när det gäller värdet av den mottagna informationen och de gynnsamma hälsoeffekterna uppväger skadan, och avtalet uppfyller sannolikt villkoren i artikel 101.3.