C 259/124
601.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2023.7.21.
A versenyre érzékelhető hatást nem gyakorló megállapodás 3. példa A helyzet: A Fair-Clothing.com nagyon sikeres nem kormányzati szervezet, amely kormányzati támogatások és hatékony médiakampány segítségével meggyőzte az EU-ban ruházati termékeket értékesítő cégek nagy többségét, beleértve az összes nagyobb márkát és számos ruházati kiskereskedelmi láncot, hogy csak a fejlődő országok bizonyos minimálbérszinteket tiszteletben tartó gyártóitól vásároljanak ruházati cikkeket.
A nemzeti és uniós fogyasztói szervezetek által széles körben támogatott és velük összehangolt kampány hatalmas sikert ért el: jelenleg az EU-ban értékesített ruházati cikkek 85 %-át a Fair Clothing címke alatt értékesítik.
A címke használatára vonatkozó engedély megszerzéséhez a részt vevő cégek vállalták, hogy tiszteletben tartják a minimálbérre vonatkozó normákat, és nem értékesítenek olyan ruházatot, amely nem felel meg az előírásoknak, a gyártás helyétől függetlenül.
A kampány eredményeként a fejlődő országokban a textilipari dolgozók fizetése átlagosan 20 %-kal nőtt.
A fogyasztási cikkekre vonatkozó felmérések és tanulmányok azt mutatják, hogy a Fair Clothing címke bevezetése következtében a ruházati cikkek átlagára az EU-ban nem emelkedett észrevehetően: az árra gyakorolt hatás becsült értéke –0,5 % és + 0,8 % között mozog, és statisztikailag nem tér el jelentősen a nullától.
Az áremelkedés hiányának leghitelesebb magyarázata egyrészt az, hogy a termelési bérek a ruházati termékek végső árának viszonylag jelentéktelen részét képezik, másrészt a munkatermelékenység esetleges javulása, amely a béremelés eredménye lehet.
Például a pamutingek előállításának bérösszetevője a helyi termelési költségek mintegy 30 %-át teszi ki.
A 20 %-os béremelés tehát várhatóan az ing gyártelepi árának legfeljebb 6 %-os emelkedéséhez vezetett a fejlődő országokban.
Elemzés: Tekintettel arra, hogy a Fair Clothing megállapodásban részes felek (nyugati márkatulajdonosok és ruházati kiskereskedelmi láncok) a szállítási, import- és egyéb forgalmazási és csomagolási költségek fedezése érdekében átlagosan 200–300 %-os árrést adnak hozzá a vételárhoz, az ingek eladási árára gyakorolt hatás már ebből az okból is legfeljebb 1,5–2 %.
Emellett vannak arra utaló jelek, hogy azáltal, hogy a munkavál­ lalók számára lehetővé teszik a táplálóbb élelmiszerekhez és a jobb egészségügyi ellátáshoz való hozzáférést, a 20 %-os béremelés a fejlődő világ textilágazatának munkatermelékenységére is pozitív hatást gyakorol.
Tekintettel a ruházati ágazaton belüli intenzív versenyre, a termelékenység javulása várhatóan árcsökkentő hatással jár.
Az árra gyakorolt hatásra vonatkozó becslések alapján megállapítható, hogy a méltányos ruházatról szóló megállapodások valószínűleg nem járnak érzékelhető negatív hatásokkal a megállapodásban részes felek vevőire nézve, és ezért nem tartoznak a 101.
cikk (1) bekezdésének hatálya alá.
602.
Olyan megállapodás, amely valószínűleg nem korlátozza a 101.
cikk (1) bekezdése szerint a versenyt, és/vagy valószínűleg megfelel a 101.
cikk (3) bekezdésében foglalt feltételnek 4. példa A helyzet: Az egyik tagállamban egy államilag finanszírozott szellemi műhely által bizonyos feldolgozott élelmiszerek zsírtartalmának ajánlott szintjei tekintetében végzett kutatás megállapításaira adott válaszként ugyanezen tagállam néhány nagyobb feldolgozottélelmiszer-gyártója – egy iparági szakmai szövetségben folytatott hivatalos vitán keresztül – megállapodik a termékek ajánlott zsírtartalmának meghatározásáról.
A felek a tagállamban együttesen a termékeladások 70 %-át képviselik.
A felek kezdeményezését a szellemi műhely által finanszírozott nemzeti reklámkampány támogatja, amely felhívja a figyelmet a feldolgozott élelmiszerek magas zsírtartalmának veszélyeire.
Elemzés: A zsírtartalomra vonatkozó adatok ugyan ajánlások – tehát önkéntesek –, a nemzeti reklámkampány széleskörű publicitásának következtében azonban a zsírtartalom ajánlott szintjét valószínűleg a tagállam minden feldolgozottélelmiszer-gyártója alkalmazza majd.
Ennélfogva valószínű, hogy az ténylegesen a feldol­ gozott élelmiszerek zsírtartalmának legmagasabb szintjét fogja képezni.
Emiatt csökkenhet a fogyasztók választási lehetősége a termékpiacon.
A felek azonban továbbra is versenyezhetnek a termékek számos más jellemzője – ár, méret, minőség, íz, egyéb tápértékbeli jellemzők és sótartalom, az összetevők egyensúlya és a márkanév – tekintetében.
Emellett a termékkínálat zsírtartalma tekintetében is növekedhet a verseny, amennyiben a felek a legalacsonyabb zsírtartalmú termékek kínálatára törekednek.
Ennélfogva nem való­ színű, hogy a megállapodás a 101.
cikk (1) bekezdésének értelmében versenykorlátozó hatású.
Még ha azonban megállapítást nyer is, hogy a megállapodás a 101.
cikk (1) bekezdése értelmében érzékelhető negatív hatást gyakorol a versenyre – mivel a fogyasztókat megfosztják a magas zsírtartalmú élelmiszerek választásának lehetőségétől –, a fogyasztók számára a kapott információk értékében és az egészségre gyako­ rolt kedvező hatásokban megnyilvánuló előnyök valószínűleg felülmúlják a kárt, és a megállapodás való­ színűleg megfelel a 101.
cikk (3) bekezdésében foglalt feltételeknek.