C 259/124
601.
HR
Službeni list Europske unije
21.7.2023.
Sporazum koji nema znatan učinak na tržišno natjecanje 3. primjer Situacija: Fair-Clothing.Com vrlo je uspješna nevladina organizacija koja je uz pomoć državnih subvencija i učinkovite medijske kampanje uspjela uvjeriti veliku većinu poduzeća koja prodaju odjeću u EU-u, uključu­ jući sve glavne robne marke i niz maloprodajnih lanaca odjeće, da nabavljaju odjeću samo od proizvođača u zemljama u razvoju koji se pridržavaju određenih razina minimalnih plaća.
Kampanja koju su u velikoj mjeri podržale i koordinirale nacionalne organizacije potrošača i organizacije potrošača EU-a iznimno je uspješna: trenutačno se 85 % sve odjeće u EU-u prodaje pod oznakom Fair Clothing.
Da bi poduzetnici sudionici dobili dozvolu za upotrebu oznake, pristali su se pridržavati standarda minimalne plaće i ne prodavati odjeću koja nije u skladu sa standardima, neovisno o tome gdje se proizvodi.
Zahvaljujući kampanji, plaće tekstilnih radnika u zemljama u razvoju povećale su se u prosjeku za 20 %.
Ankete i studije o potrošačkim proizvodima pokazuju da se prosječna cijena odjeće u EU-u nije znatno povećala zbog uvođenja oznake Fair Clothing: procjene učinka na cijenu kreću se u rasponu od –0,5 % do +0,8 % i statistički se ne razlikuju značajno od nule.
Najvjerojatnija objašnjenja za izostanak povećanja cijena jesu, prvo, relativna beznačajnost plaća u proizvodnji kao sastavnog dijela konačne cijene odjevnih proizvoda i, drugo, moguća poboljšanja produktivnosti rada koja bi mogla biti posljedica povećanja plaća.
Na primjer, udio plaća u proizvodnji pamučnih majica iznosi oko 30 % lokalnih troškova proizvodnje.
Stoga se može očekivati da je povećanje plaća od 20 % u zemljama u razvoju dovelo do povećanja cijene majice franko tvornica od najviše 6 %.
Analiza: budući da stranke sporazuma o oznaci Fair Clothing (vlasnici robnih marki i maloprodajni lanci odjeće na zapadu) na nabavnu cijenu dodaju prosječnu maržu od 200–300 % kako bi pokrile troškove prijevoza, uvoza te druge troškove distribucije i pakiranja, učinak na cijenu po kojoj stranke prodaju majice već iz tog razloga iznosi najviše 1,5–2 %.
Nadalje, postoje naznake da povećanje plaće od 20 % pozitivno utječe na produktivnost rada u tekstilnom sektoru zemalja u razvoju jer radnicima omogućuje pristup kvalitetnijoj hrani i boljoj zdravstvenoj skrbi.
S obzirom na intenzivno tržišno natjecanje u sektoru proiz­ vodnje odjeće može se očekivati da će ta poboljšanja produktivnosti imati učinak smanjenja cijena.
Na temelju procjena učinka na cijenu može se zaključiti da sporazumi o pravednoj proizvodnji odjeće vjerojatno neće imati znatne negativne učinke na klijente stranaka sporazuma i stoga nisu obuhvaćeni člankom 101. stavkom 1.
602.
Sporazum koji vjerojatno neće ograničiti tržišno natjecanje u skladu s člankom 101. stavkom 1. i/ili koji će vjerojatno ispuniti uvjet iz članka 101. stavka 3.
4. primjer Situacija: kao odgovor na rezultate istraživanja preporučenih razina masti u određenoj prerađenoj hrani koje je provela skupina za strateško promišljanje koju financira vlada u državi članici nekoliko velikih proizvo­ đača prerađene hrane u toj državi članici dogovorilo se, u okviru službenih razgovora na razini trgovinskog udruženja industrije, da će utvrditi preporučene razine masti za te proizvode.
Stranke zajedno ostvaruju 70 % prodaje tih proizvoda u državi članici.
Inicijativa stranaka sporazuma bit će popraćena nacionalnom oglašivačkom kampanjom koju financira skupina za strateško promišljanje i u kojoj će se istaknuti opasnosti visokog udjela masti u prerađenoj hrani.
Analiza: iako su razine masti preporuke i stoga dobrovoljne, zbog velikog publiciteta koji proizlazi iz nacionalne oglašivačke kampanje preporučene razine masti vjerojatno će primjenjivati svi proizvođači prera­ đene hrane u državi članici.
Zato će vjerojatno postati de facto najveća dopuštena razina masti u prerađenoj hrani.
Stoga bi se izbor potrošača na tržištima proizvoda mogao smanjiti.
Međutim, stranke će se i dalje moći natjecati u pogledu niza drugih obilježja proizvoda, kao što su cijena, veličina proizvoda, kvaliteta, okus, drugi hranjivi sastojci i sadržaj soli, ravnoteža sastojaka i označivanje robnom markom.
Nadalje, tržišno natjecanje u pogledu razina masti u ponudi proizvoda može se povećati ako stranke žele ponuditi proizvode s najnižim razinama.
Stoga sporazum vjerojatno neće proizvesti ograničavajuće učinke na tržišno natjecanje u smislu članka 101. stavka 1.
Međutim, čak i ako se utvrdi da sporazum proizvodi znatan negativan učinak na tržišno natjecanje u skladu s člankom 101. stavkom 1. jer je potrošačima uskraćen izbor hrane s visokom razinom masti, koristi za potrošače u smislu vrijednosti primljenih informacija i korisnih učinaka na zdravlje vjerojatno će nadmašiti štetu te će sporazum vjerojatno ispuniti uvjete iz članka 101. stavka 3.