C 259/124
601.
ET
Euroopa Liidu Teataja
21.7.2023
Konkurentsile mittemärgatavat mõju avaldav kokkulepe Näide 3 Olukord.
Rõivaste õiglase kaubanduse eest seisev organisatsioon on väga edukas vabaühendus, mis on riigi toetuste ja tõhusa meediakampaania abil suutnud veenda enamikku ELis rõivaid müüvaid ettevõtteid, seal­ hulgas kõiki peamisi kaubamärke ja mitut rõivaste jaemüügiketti, ostma rõivaid ainult sellistelt arengumaades asuvatelt tootjatelt, kes järgivad teatavaid miinimumpalga nõudeid.
See kampaania, mida riiklikud ja ELi tarbijaorganisatsioonid laialdaselt toetasid ja mis nendega kooskõlastati, on olnud väga edukas: praegu müüakse 85 % kõigist ELis müüdavatest rõivastest rõivaste õiglase kaubanduse märgise all.
Märgise kasuta­ mise loa saamiseks on osalevad ettevõtted nõustunud järgima miinimumpalga standardeid ja mitte müüma standarditele mittevastavaid rõivaid, olenemata sellest, kus rõivad on toodetud.
Kampaania tulemusena on arengumaade tekstiilitöötajate palgad tõusnud keskmiselt 20 %.
Tarbekaupu käsitlevad küsitlused ja uuringud näitavad, et rõivaste keskmine hind ELis ei ole rõivaste õiglase kaubanduse märgise kasutuselevõtu tagajärjel märgatavalt tõusnud: hinnanguline mõju hinnale on vahemikus – 0,5 % kuni + 0,8 %, mis ei erine statistiliselt oluliselt nullist.
Kõige usaldusväärsemad selgitused hinnatõusu puudumise kohta on järgmised: esiteks on tootmistöötajate palk rõivatoodete lõpphinna suhteliselt ebaolu­ line komponent ja teiseks on võimalik, et palgatõusu tulemusena on paranenud tööjõu tootlikkus.
Näiteks moodustab puuvillasärkide tootmisel palgakomponent ligikaudu 30 % kohalikest tootmiskuludest.
Seega võib eeldada, et 20 % palgatõusu tulemusena tõusis särgi hind tehasest hankimise tasandil arengumaades kõige rohkem 6 %.
Analüüs.
Võttes arvesse, et rõivaste õiglase kaubanduse kokkuleppe pooled (lääneriikide kaubamärgiomanikud ja rõivaste jaemüügiketid) lisavad ostuhinnale keskmiselt 200–300 %, et katta transpordi-, impordi- ning muud turustus- ja pakendamiskulud, on mõju hinnale, millega pooled särki müüvad, ainuüksi sel põhjusel kõige rohkem 1,5–2 %.
Pealegi on viiteid sellele, et kui töötajatele antakse juurdepääs täisväärtuslikumale toidule ja paremale tervishoiule, avaldab 20 % palgatõus arengumaade tekstiilisektoris positiivset mõju tööjõu tootlikkusele.
Võttes arvesse tihedat konkurentsi rõivasektoris, võib eeldada, et sellisel tootlikkuse suurene­ misel on hindu alandav mõju.
Hinnamõju hinnangute põhjal võib järeldada, et rõivaste õiglase kaubanduse kokkulepetel ei ole tõenäoliselt märgatavat negatiivset mõju kokkuleppepoolte klientidele ning seetõttu ei kuulu need artikli 101 lõike 1 kohaldamisalasse.
602.
Kokkulepe, mis tõenäoliselt ei piira konkurentsi artikli 101 lõike 1 tähenduses ja/või vastab tõenäoliselt artik­ li 101 lõike 3 tingimustele Näide 4 Olukord.
Vastuseks ühe liikmesriigi valitsuse rahastatava eksperdirühma tehtud uuringu tulemustele soovitus­ liku rasvasisalduse kohta teatavates töödeldud toiduainetes lepib mitu selle liikmesriigi suuremat töödeldud toiduainete tootjat majandusharu ettevõtjate ühenduse ametlike arutelude käigus kokku toodete soovitusliku rasvasisalduse kindlaksmääramises.
Kokkuleppepoolte müük moodustab 70 % kõnealuste toodete müügist liikmesriigis.
Kokkuleppepoolte algatust toetatakse eksperdirühma rahastatava riigiülese reklaamikampaa­ niaga, mis toob esile töödeldud toiduainete kõrge rasvasisaldusega seotud ohtusid.
Analüüs.
Kuigi kindlaksmääratud rasvasisalduse nõue on soovituslik ja seetõttu vabatahtlik, järgivad soovitus­ likku rasvasisaldust tänu üleriigilisest reklaamikampaaniast tulenevale laiaulatuslikule kajastamisele tõenäoli­ selt kõik liikmesriigi töödeldud toiduainete tootjad.
Seepärast saab töödeldud toiduainete soovituslikust rasvasisaldusest tõenäoliselt de facto suurim rasvasisaldus.
Seetõttu võib väheneda tarbija valikuvõimalus tooteturul.
Samas võivad kokkuleppepooled ikkagi konkureerida toodete muude omaduste suhtes, nagu hind, toote suurus, kvaliteet, maitse, muu toiteväärtus ja soolasisaldus, koostisainete omavaheline suhe ning kaubamärk.
Samuti võib konkurents rasvasisalduse pärast tootevalikus suureneda, kui kokkuleppe­ pooled püüavad pakkuda kõige madalama rasvasisaldusega tooteid.
Seega ei kaasne kokkuleppega tõenäo­ liselt konkurentsi piiravat mõju artikli 101 lõike 1 tähenduses.
Isegi kui leitakse, et kokkuleppel on märgatav negatiivne mõju konkurentsile artikli 101 lõike 1 tähenduses, sest tarbijad jäetakse ilma võimalusest kasutada kõrge rasvasisaldusega toiduaineid, kaalub tarbijate kasu saadud teabe väärtuse ja positiivse tervi­ semõju näol tõenäoliselt kahju üle ning kokkulepe vastab tõenäoliselt artikli 101 lõike 3 tingimustele.