C 259/124
601.
DA
Den Europæiske Unions Tidende
21.7.2023
En aftale, der ikke har nogen mærkbar indvirkning på konkurrencen Eksempel 3 Situation: Fair-Clothing.Com er en meget succesrig ikkestatslig organisation, som ved hjælp af statsstøtte og en effektiv mediekampagne har været i stand til at overbevise det store flertal af virksomheder, der sælger tøj i EU, herunder alle de vigtigste mærker og en række tøjdetailkæder, om kun at købe tøj fra producenter i udviklingslande, der overholder visse mindstelønsniveauer.
Kampagnen, som fik bred opbakning fra og var koordineret med nationale forbrugerorganisationer og EU-forbrugerorganisationer, har været en enorm succes: I øjeblikket sælges 85 % af alt tøj, der sælges i EU, under Fair Clothing-mærket.
For at få tilladelse til at anvende mærket har de deltagende virksomheder indvilliget i at overholde mindstelønsstandarderne og ikke at sælge tøj, der ikke opfylder standarderne, uanset hvor tøjet produceres.
Som følge af kampagnen er lønningerne for tekstilarbejdere i udviklingslandene steget med gennemsnitligt 20 %.
Spørgeundersøgelser og undersøgelser af forbrugerprodukterne viser, at gennemsnitsprisen på tøj i EU ikke er steget mærkbart som følge af indførelsen af Fair Clothing-mærket: Skønnene over virkningen på prisen varierer fra -0,5 % til +0,8 % og adskiller sig statistisk set ikke væsentligt fra nul.
De mest troværdige forklaringer på, at der ikke er prisstigninger, er for det første produktionslønningernes relative beskedne betydning som en del af den endelige pris på tøj og for det andet mulige forbedringer af arbejdsproduk­ tiviteten, som kan være resultatet af lønstigningen.
Lønkomponenten i produktionen af bomuldsskjorter udgør f.eks. ca.
30 % af de lokale produktionsomkostninger.
Lønstigningen på 20 % kan således forventes at have ført til en stigning i prisen på skjorten ab fabrik i udviklingslandene på højst 6 %.
Analyse: Eftersom parterne i Fair Clothing-aftalen (vestlige varemærkeejere og tøjdetailkæder) lægger en gennemsnitlig avance på 200-300 % til købsprisen til dækning af transport-, import- og andre distributionsog emballeringsomkostninger, er virkningen på den pris, som parterne sælger skjorten til, allerede af denne grund højst 1,5-2 %.
Der er desuden tegn på, at lønstigningen på 20 % ved at give arbejdstagerne adgang til mere nærende fødevarer og bedre sundhedspleje har en positiv indvirkning på arbejdsproduktiviteten i tekstilsektoren i udviklingslandene.
I betragtning af den intense konkurrence i tøjsektoren kan disse produk­ tivitetsforbedringer forventes at have presset prisen ned.
På grundlag af skønnene over indvirkningen på prisen kan det konkluderes, at Fair Clothing-aftalerne sandsynligvis ikke vil få mærkbare negative virkninger for aftaleparternes kunder og derfor ikke falder ind under artikel 101, stk.
1.
602.
En aftale, der sandsynligvis ikke vil begrænse konkurrencen efter artikel 101, stk.
1, og/eller som sandsynligvis vil opfylde betingelsen i artikel 101, stk. 3.
Eksempel 4 Situation: Som reaktion på resultaterne af en statsfinansieret tænketanks forskning i det anbefalede fedt­ indhold i bestemte forarbejdede fødevarer i en medlemsstat aftaler en række større producenter af forarbej­ dede fødevarer i den samme medlemsstat, gennem formelle drøftelser i en brancheorganisation, at fastsætte et anbefalet fedtindhold i disse produkter.
Parterne tegner sig tilsammen for 70 % af afsætningen af disse produkter i den pågældende medlemsstat.
Parternes initiativ vil blive støttet af en national reklamekampagne, som finansieres af tænketanken, og som fremhæver farerne ved et højt fedtindhold i forarbejdede fødevarer.
Analyse: Selv om fedtindholdet er vejledende og dermed frivilligt, er det sandsynligt, at den store opmærk­ somhed, som den nationale reklamekampagne vil medføre, vil få alle producenter af de forarbejdede føde­ varer i medlemsstaten til at følge det anbefalede fedtindhold.
Det er derfor sandsynligt, at dette fedtindhold i forarbejdede fødevarer vil blive et de facto maksimum.
Dette kan begrænse forbrugernes valgmuligheder på markederne.
Parterne vil dog fortsat kunne konkurrere med hensyn til en række andre egenskaber ved produkterne, såsom pris, størrelse, kvalitet, smag, nærings- og saltindhold, ingredienssammensætning og varemærke.
Desuden kan det skærpe konkurrencen vedrørende produktets fedtindhold, hvis parterne søger at tilbyde produkter med det laveste fedtindhold.
Det er derfor usandsynligt, at aftalen vil få konkur­ rencebegrænsende virkninger som omhandlet i artikel 101, stk. 1.
Men selv om aftalen anses for at have en mærkbar negativ indvirkning på konkurrencen i henhold til artikel 101, stk.
1, vil fordelene for forbrugerne med hensyn til værdien af de modtagne oplysninger og gavnlige sundhedsvirkninger — fordi forbrugerne ikke har mulighed for at vælge fødevarer med højt fedtindhold — sandsynligvis opveje skaden, og aftalen vil sandsynligvis opfylde betingelserne i artikel 101, stk.
3.