C 259/124
601.
CS
Úřední věstník Evropské unie
21.7.2023
Dohoda bez výrazného důsledku pro hospodářskou soutěž Příklad č. 3 Situace: Fair-Clothing.Com je velmi úspěšná nevládní organizace, která s pomocí státních dotací a účinné mediální kampaně přesvědčila velkou většinu podniků prodávajících oděvy v EU, včetně všech hlavních značek a několika maloobchodních řetězců s oděvy, aby nakupovaly oděvy pouze od výrobců v rozvojo­ vých zemích, kteří dodržují určitou úroveň minimální mzdy.
Tato kampaň, která byla široce podporována a koordinována s vnitrostátními a unijními spotřebitelskými organizacemi, zaznamenala obrovský úspěch: v současné době se 85 % všech oděvů prodávaných v EU prodává pod značkou Fair Clothing.
Aby zúčastněné podniky získaly k používání této značky licenci, souhlasily s tím, že budou dodržovat normy pro minimální mzdu a nebudou prodávat oděvy, které tyto normy nesplňují, a to bez ohledu na to, kde se oděvy vyrábějí.
V důsledku kampaně se mzdy pracovníků v textilním průmyslu v rozvojových zemích zvýšily v průměru o 20 %.
Průzkumy a studie spotřebitelských výrobků ukazují, že průměrná cena oděvů v EU se v důsledku zavedení značky Fair Clothing výrazně nezvýšila: odhady dopadu na cenu se pohybují od –0,5 % do +0,8 % a statis­ ticky se výrazně neliší od nulové hodnoty.
Nejvěrohodnějším vysvětlením nezvýšení cen je jednak relativní nevýznamnost výrobních mezd jako složky konečné ceny oděvních výrobků a jednak možné zlepšení produktivity práce, které může být výsledkem zvýšení mezd.
Například mzdová složka výroby bavlněných košil představuje přibližně 30 % místních výrobních nákladů.
Lze tedy očekávat, že zvýšení mezd o 20 % povede ke zvýšení ceny košile ze závodu v rozvojovém světě nejvýše o 6 %.
Analýza: Vzhledem k tomu, že strany dohody Fair Clothing (vlastníci západních značek a maloobchodní řetězce s oděvy) připočítávají k nákupní ceně průměrnou marži ve výši 200–300 %, aby pokryly náklady na dopravu, dovoz a další náklady na distribuci a balení, pak je dopad na cenu, za kterou tyto strany košili prodávají, již z tohoto důvodu nejvýše 1,5–2 %.
Kromě toho existují náznaky, že díky přístupu pracovníků k výživnějším potravinám a lepší zdravotní péči má 20% nárůst mezd pozitivní vliv na produktivitu práce v textilním odvětví v rozvojovém světě.
S ohledem na intenzivní konkurenci v tomto odvětví lze očekávat, že tato zlepšení produktivity bude mít vliv v podobě snížení cen.
Na základě odhadů vlivu na cenu lze dospět k závěru, že dohody Fair Clothing pravděpodobně nebudou mít pro zákazníky stran těchto dohod výrazné negativní důsledky, a proto se na tyto dohody čl. 101 odst.
1 nevztahuje.
602.
Dohoda, která pravděpodobně neomezí hospodářskou soutěž podle čl. 101 odst.
1 a/nebo pravděpodobně splní podmínku podle čl. 101 odst.
3 Příklad č. 4 Situace: V reakci na zjištění výzkumu týkajícího se doporučeného obsahu tuku v určitých zpracovaných potravinách, který provedl vládou financovaný think tank v jednom členském státě, se několik významných výrobců zpracovaných potravin v témže členském státě prostřednictvím formálních diskusí v rámci obchodního sdružení tohoto odvětví dohodne, že stanoví doporučený obsah tuku ve výrobcích.
Na tyto strany společně připadá v daném členském státě 70 % prodeje dotčených výrobků.
Jejich iniciativa bude podpořena celostátní reklamní kampaní, kterou financuje uvedený think tank a která zdůrazňuje nebezpečí vysokého obsahu tuku ve zpracovaných potravinách.
Analýza: Ačkoliv se u obsahu tuku jedná o doporučení a jeho dodržení je proto dobrovolné, v důsledku rozsáhlé propagace vyplývající z celostátní reklamní kampaně je pravděpodobné, že doporučený obsah tuku zavedou všichni výrobci zpracovaných potravin v daném členském státě.
Je proto pravděpodobné, že se fakticky stane maximálním obsahem tuku ve zpracovaných potravinách.
Na všech trzích výrobků by proto mohl být omezen výběr pro spotřebitele.
Strany si však budou moci nadále konkurovat řadou jiných vlastností výrobků, jako je cena, velikost výrobků, kvalita, chuť, obsah ostatních živin a soli, vyváženost přísad a značka.
Mimoto se může zvýšit hospodářská soutěž ohledně obsahu tuku v nabízených výrobcích, pokud se strany budou snažit nabízet výrobky s co nejnižším obsahem tuku.
Dohoda proto k omezujícím důsledkům pro hospodářskou soutěž ve smyslu čl.
101 odst.
1 pravděpodobně nepovede.
Avšak i kdyby bylo zjištěno, že dohoda má pro hospodářskou soutěž podle čl. 101 odst.
1 výrazný negativní důsledek – protože spotřebitelům je odepřen výběr jídla s vysokým obsahem tuku – výhody pro spotřebitele ohledně hodnoty obdržených informací a zdraví prospěšných důsledků zřejmě převáží nad újmou a dohoda podmínky čl. 101 odst.
3 pravděpodobně splní.