21.7.2023.
HR
Službeni list Europske unije
C 257/37
16. napominje da je zbog dobrovoljne prirode Europskog okvira za interoperabilnost upravljanje interoperabilnošću fragmentirano, naročito u decentraliziranim zemljama; ističe važnu ulogu koju nacionalna nadležna tijela i lokalne i regionalne vlasti koje su među prvima usvojile interoperabilna rješenja imaju u podizanju svijesti i poticanju digitalne transformacije u drugim gradovima i regijama; 17. ponovno ističe potrebu da se prevladaju razlike u stupnju digitalizacije i razlike među pojedinim područjima; cilj Digitalnog kompasa (7) da se do 2030. godine sve ključne javne usluge pružaju na internetu doprinosi postizanju tog cilja; ističe da je osiguravanje interoperabilnosti javnih usluga digitalnim putem i putem interneta od najveće važnosti za sve općine i regije u Uniji, bez obzira na njihov zemljopisni položaj, što znači da uključuje i najudaljenije regije, udaljene otoke i planinska područja.
Tehnologija može osigurati da te regije prevladaju nedostatke svog rubnog položaja; ističe potrebu za konkretnom i istinskom suradnjom s otočnim i najudaljenijim regijama u upravljanju prelaskom na interoperabilnost; 18. pozdravlja aktivnosti proaktivnih gradova i regija koji traže rješenja i razmjenjuju najbolje prakse, u ranoj fazi usvajaju interoperabilna rješenja i testiraju nove prakse; odaje priznanje radu pokreta living-in.eu (8), koji okuplja gradove i zajednice koji potiču digitalnu transformaciju, kao i mreže otvorenih i prilagodljivih pametnih gradova (eng.
Open and Agile Smart Cities) koji razvijaju mehanizme minimalne interoperabilnosti kao univerzalne alate za postizanje interoperabilnosti podataka, sustava i usluga među gradovima i dobavljačima u cijelom svijetu; ističe da je za postizanje homogenijeg okruženja interoperabilnosti i za raširenije korištenje rješenja interoperabilnosti potrebno uspostaviti sustav upravljanja za cijeli EU; 19. napominje da će javna nabava i javni natječaji za nove sustave ili nadogradnju postojećih sustava predstavljati opterećenje za lokalne i regionalne vlasti, prvenstveno zbog nedostatka stručnog znanja, financijskih sredstava i osoblja; 20. ponovno skreće pozornost na izuzetnu važnost interoperabilnosti za digitalnu otpornost i stratešku neovisnost EU-a: zbog međusobne povezanosti usluga i sustava moguća digitalna pandemija koja bi proizašla iz velikog kibernapada na najslabiju točku u mreži mora se spriječiti korištenjem istih ili sličnih rješenja u svim međupovezanim jedinicama.
Istodobno, upotrebom rješenja otvorenog koda smanjit će se ovisnost o velikim dobavljačima softverskih rješenja, čime će se povećati strateška neovisnost EU-a; 21. uviđa opravdanost pitanja koja zabrinjavaju gradove, manje općine i regije u vezi s novim zadaćama koje im se predloženom uredbom dodjeljuju i naglašava apsolutnu potrebu da se njihovi specifični interesi uzimaju u obzir; ističe da predstavnici OR-a trebaju biti sastavni dio strateške razine upravljanja interoperabilnošću; svojim sudjelovanjem u Odboru za interoperabilnu Europu namjerava osigurati da se lokalna i regionalna pitanja uzimaju u obzir; 22. naglašava da je za lokalne i regionalne vlasti važno da od Odbora za interoperabilnu Europu i nadležnih nacionalnih tijela dobiju konkretne smjernice o uslugama za koje treba provesti procjenu interoperabilnosti; ističe da bi prije procjene interoperabilnosti trebalo prvo provjeriti prekograničnu primjenjivost, a za to bi trebala biti zadužena nacionalna nadležna tijela; 23. pozdravlja naglasak koji se u predmetnom prijedlogu stavlja na rješenja otvorenog koda i na sudjelovanje programera otvorenog koda u Zajednici za interoperabilnu Europu.
Zahvaljujući otvorenom kodu kao ključnom elementu rješenja za usluge na lokalnoj i regionalnoj razini povećat će se transparentnost, smanjiti troškovi, potaknuti kibersigurnost i izbjeći ovisnosti o jednom pružatelju usluga, odnosno situacije u kojima neki već prikupljeni podaci možda neće biti dostupni prilikom promjene pružatelja usluga; 24. predlaže da portal interoperabilne Europe, ili portal sa sličnim funkcijama, služi kao repozitorij svih javnih usluga koje se u državama članicama EU-a pružaju na internetu, grupiranih po vrsti usluge i državama članicama.
Portal bi tada mogao postati polazna točka za građane koji traže informacije o tome kako pristupiti tim javnim uslugama na internetu.
To bi bio djelotvoran način objedinjavanja informacija o ključnim javnim uslugama koje bi se do 2030.
trebale pružati na internetu; 25.
naposljetku, napominje da je prijedlog u skladu s načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti.
Bruxelles, 24. svibnja 2023.
Predsjednik Europskog odbora regija Vasco ALVES CORDEIRO
(7) (8)
https://digital-strategy.
ec.europa.eu/hr/policies/europes-digital-decade https://living-in.eu/