17.7.2023.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 252/15
Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu, ko 2023. gada 22. martā iesniedza Najvyšší správny súd Slovenskej republiky – BONUL s.r.o./Výbor Národnej rady Slovenskej republiky na preskúmavanie rozhodnutí Národného bezpečnostného úradu (Lieta C-185/23, BONUL) (2023/C 252/17) Tiesvedības valoda – slovēņu Iesniedzējtiesa Najvyšší správny súd Slovenskej republiky
Pamatlietas puses Prasītāja: BONUL s.r.o.
Atbildētāja: Výbor Národnej rady Slovenskej republiky na preskúmavanie rozhodnutí Národného bezpečnostného úradu
Prejudiciālie jautājumi 1) Vai Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 51. panta 1. punkts ir jāinterpretē tādējādi, ka dalībvalsts piemēro Savienības tiesības situācijā, kad šīs dalībvalsts tiesa pārbauda, vai ir likumīgs šīs valsts parlamenta īpašās komisijas lēmums, ar ko šī komisija kā otrās instances iestāde atstāja spēkā valsts drošības iestādes administratīvo lēmumu, ar kuru juridiskai personai tika atsaukta (atcelta) — vispirms iestādes drošības pielaide, kas dod tiesības piekļūt klasificētai informācijai saskaņā ar valsts tiesību aktiem, vienlaikus un tikai šīs pielaides atsaukšanas rezultātā arī — iestādes drošības pielaide, kas šai juridiskajai personai tika izdota ar mērķi piekļūt klasificētai informācijai, kas klasificēta kā “SECRET UE/EU SECRET” Padomes Lēmuma 2013/488/ES (1) (2013. gada 23. septembris) par drošības noteikumiem ES klasificētas informācijas aizsardzībai 11. panta un tā V pielikuma – spēkā esošā redakcijā – izpratnē?
2) Ja atbilde uz pirmo jautājumu ir apstiprinoša: Vai Hartas 47. panta 1. un 2. punkts ir jāinterpretē tādējādi, ka tiem ir pretrunā tāds valsts tiesiskais regulējums un prakse, saskaņā ar kuru a) valsts drošības iestādes lēmumā atsaukt (atcelt) minēto pielaidi un apliecību nav norādīta klasificēta informācija, kuras dēļ šī iestāde secināja, ka ir izpildīti to atsaukšanas (atcelšanas) nosacījumi, bet ir norādīta tikai atsauce uz attiecīgo šīs iestādes lietas materiālos esošo dokumentu, kurš satur minēto klasificēto informāciju, b) attiecīgajai juridiskajai personai nav piekļuves valsts drošības iestādes lietas materiāliem un atsevišķiem dokumentiem, kas satur klasificēto informāciju, kuras dēļ šī iestāde secināja, ka attiecīgās pielaides atsaukšana (atcelšana) ir pamatota, c) piekļuvi šiem lietas materiāliem un šādiem dokumentiem var iegūt attiecīgās juridiskās personas advokāts, tomēr tikai ar valsts drošības iestādes vadītāja piekrišanu vai, pakārtoti, ar citas iestādes, kas šos dokumentus ir iesniegusi valsts drošības iestādei, piekrišanu, tomēr arī pēc tam, kad viņš ir ieguvis piekļuvi, viņam ir pienākums nodrošināt lietas materiālu un šo dokumentu konfidencialitāti, d) piekļuve šiem lietas materiāliem un dokumentiem pilnā apmērā ir tomēr tiesai, kas izvērtē pirmajā jautājumā aprakstītā lēmuma likumību?