C 252/18
ET
Euroopa Liidu Teataja
17.7.2023
2.
Kas ELL artiklit 2, artikli 6 lõikeid 1 ja 3 ning artikli 19 lõike 1 teist lõiku koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 47 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus selliste liikmesriigi õigusnormide kohaldamine nagu 27. juuli 2001. aasta üldkohtute korralduse seaduse (Prawo o ustroju sądów powszechnych; terviktekst Dz.
U. 2020, jrk nr 2072, muudetud) artikli 55 lõige 4 koostoimes 20. detsembri 2019. aasta üldkohtute korralduse seaduse, Poola kõrgeima kohtu seaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse (ustawa o zmianie ustawy – Prawo o ustroju sądów powszechnych, ustawy o Sądzie Najwyższym oraz niektórych innych ustaw; Dz. U. 2020, jrk nr 190) artikliga 8 ulatuses, milles need keelavad teise astme kohtul tunnistada 17. novembri 1964. aasta tsiviilkohtumenetluse seadustiku (Ustawa z 17 listopada 1964 r.
Kodeks postępowania cywilnego; terviktekst Dz.
U. 2021, jrk nr 1805, muudetud) artikli 379 punkti 4 alusel tühiseks liikmesriigi esimese astme kohtu läbi viidud menetluse, kuna kõnealuse kohtu koosseis oli vastuolus õigusnormidega, ei olnud nõuetekohaselt moodustatud või otsuse tegemisel osales isik, kellel puudus õigus või võime osaleda õigusemõistmisel, mis kujutab endast õiguslikku sanktsiooni, mis tagab tõhusa kohtuliku kaitse juhul, kui kohtuniku kohtuasja lahendama määramisel on jämedalt rikutud kohtuasjade jaotamist ning kohtu koosseisu määramist ja muutmist käsitlevaid liikmesriigi õigusnorme?
Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunalul București (Rumeenia) 28. märtsil 2023 – Engie România SA versus Autoritatea Naţională de Reglementare în Domeniul Energiei (Kohtuasi C-205/23, Engie România) (2023/C 252/20) Kohtumenetluse keel: rumeenia Eelotsusetaotluse esitanud kohus Tribunalul București
Põhikohtuasja pooled Kaebaja: Engie România SA Vastustaja: Autoritatea Naţională de Reglementare în Domeniul Energiei
Eelotsuse küsimused 1.
Kas läbipaistvuskohustuse, mis on maagaasi tarnijatel kodutarbijate suhtes ning mis võeti riigisisestesse õigusaktidesse üle ja mille rikkumist käsitatakse nende õigusaktide tähenduses haldusõigusrikkumisena (contravenția), väidetava rikkumise tagajärjel võib pädev riigisisene asutus ka kohustada maagaasi tarnijat kohaldama suhetes tarbijatega halduskorras kehtestatud hinda, mis ei arvesta maagaasiturul hindade vaba kujunemise põhimõtet, mis on sätestatud direktiivi 2009/73/EÜ (1) artikli 3 lõikes 1? 2.
Kas asjaolu, et maagaasi tarnijat karistavad nii tarbijakaitseamet kui ka riiklik energiasektori reguleeriv asutus, võttes vastu kaks erinevat haldusõigusrikkumise protokolli, millega nad kehtestavad tarnijale samad meetmed (meetmeid kehtestavate haldusaktide dubleerimine), võib pidada ne bis in idem põhimõtte põhjendatud piiramiseks Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 52 tähenduses, või rikub see viidatud põhimõtet?
Kas erinevate ametiasutuste poolt samade asjaolude alusel samu meetmeid kehtestavate aktide kumuleerimine austab proportsionaalsuse põhimõtet?
(1)
Direktiiv 2009/73/EÜ, mis käsitleb maagaasi siseturu ühiseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2003/55/EÜ (ELT 2009, L 211, lk 94).