C 235/58
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
3.7.2023.
Pamati un galvenie argumenti Prasība ir pamatota ar šādiem pieciem pamatiem. 1.
Pirmais pamats Ar pirmo pamatu prasītāja apgalvo, ka, neraugoties uz nopietnām grūtībām, Komisija nav uzsākusi LESD 108. panta 2. punktā paredzēto galveno pārbaudes procedūru.
Atbildētāja neesot ņēmusi vērā faktu, ka Vācijas Elektroenerģijas cenas ierobežojuma likumā paredzētā atbalsta shēma sniedz priekšrocības arī uzlādes punktu operatoriem, lai gan tie nav galapatērētāji, bet enerģijas piegādātāji. 2.
Otrais pamats Ar otro pamatu prasītāja apgalvo, ka ir bijis jāuzsāk LESD 108. panta 2. punktā paredzētā galvenā pārbaudes procedūra, jo Komisijai, veicot pilnīgu pārbaudi, esot bijis jākonstatē, ka atbalstu saņem uzlādes punktu operatori, kas vienlaikus ir uzlādes elektroenerģijas pakalpojumu piedāvātāji un piegādātāji, bet ne tīri uzlādes elektroenerģijas piegādātāji, kā tas ir prasītājas gadījumā. 3.
Trešais pamats Ar trešo pamatu prasītāja norāda, ka atbildētāja ir kļūdaini atzinusi, ka Elektroenerģijas cenas ierobežojuma likumā paredzētā atbalsta shēma par labu uzlādes punktu operatoriem ir saderīga ar iekšējo tirgu saskaņā ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu.
No TCF paziņojuma izrietot, ka atbalsts, kas paredzēts, lai kompensētu pieaugošās papildu izmaksas Krievijas agresijas kara pret Ukrainu rezultātā, ko rada ārkārtīgi būtisks elektroenerģijas cenu pieaugums, ir saderīgs ar LESD 107. panta 3. punkta b) apakšpunktu tikai tad, ja pastāv mehānisms, kas nodrošina, ka atbalsts sniedz labumu arī tiem, kurus ietekmē nopietni traucējumi dalībvalsts tautsaimniecībā.
Atbalsta par labu uzlādes punktu operatoriem gadījumā šāda mehānisma neesot. 4.
Ceturtais pamats Ar ceturto pamatu prasītāja norāda, ka Vācijas Elektroenerģijas cenas ierobežojuma likumā par labu uzlādes punktu operatoriem paredzētā atbalsta shēma nav saderīga ar iekšējo tirgu, jo tā nepamatoti kropļojot konkurenci starp tīrajiem uzlādes elektroenerģijas piegādātājiem, no vienas puses, un uzlādes punktu operatoriem, no otras puses.
Elektroenerģijas cenas ierobežojuma likumā paredzētā atbalsta shēma sniedzot priekšrocības tikai tiem uzlādes elektroenerģijas piegādātājiem, kuri vienlaikus pārvalda uzlādes punktus.
Turpretim tīri uzlādes elektroenerģijas piegādātāji nesaņemot atbalstu saskaņā ar Elektroenerģijas cenas ierobežojuma likumu.
Tādējādi uzlādes punktu operatori gūstot konkurences priekšrocību salīdzinājumā ar tīrajiem uzlādes elektroenerģijas piegādātājiem. 5.
Piektais pamats Ar piekto pamatu prasītāja apgalvo, ka uzlādes elektroenerģijas atbalsts ir pretrunā Direktīvai (ES) 2019/944 (1), jo tas ir balstīts uz atbilstoši Direktīvas (ES) 2019/944 2. panta 3) punktam prettiesisku fikciju, ka uzlādes punktu operatori ir galalietotāji, lai gan tie faktiski ir elektroenerģijas uzņēmumi Direktīvas (ES) 2019/944 2. panta 57) punkta izpratnē un pilda piegādes uzdevumus Direktīvas (ES) 2019/944 2. panta 12) punkta izpratnē.
Selektīvais atbalsts tikai uzlādes punktu operatoriem, nevis arī tīrajiem elektroenerģijas piegādātājiem, kropļojot konkurenci, pārkāpjot Direktīvas (ES) 2019/944 3. panta 4. punktu un 5. panta 1. punktu.
(1)
Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2019/944 (2019. gada 5. jūnijs) par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un ar ko groza Direktīvu 2012/27/ES (pārstrādāta redakcija) (OV 2019, L 158, 125. lpp.).
Prasība, kas celta 2023. gada 8. maijā – WG/Komisija (Lieta T-241/23) (2023/C 235/72) Tiesvedības valoda – itāļu Lietas dalībnieki Prasītājs: WG (pārstāve: M. Velardo, advokāte) Atbildētāja: Eiropas Komisija