C 235/40
ET
Euroopa Liidu Teataja
3.7.2023
— tühistada komisjoni liikmete Hahni ja Gabrieli 26. jaanuari 2023. aasta ühisdeklaratsioon nõukogu 15. detsembri 2022. aasta rakendusotsuse kohaldamise kohta Ungari usaldushaldustele osas, milles see puudutab hagejat;
— tühistada komisjoni 2023. aasta 20. jaanuari, 21. veebruari ja 3. märtsi avaldused, mis on avaldatud programmide ERASMUS+ „Euroopa horisont“ portaalide rubriikides „Vastutusest vabastamine“ või „KKK“, nagu on märgitud eelmainitud ühisdeklaratsioonis, osas, milles need puudutavad hagejat;
— tühistada komisjoni akt, mis on toodud kogukonna EIT Manufacturing 2. veebruari 2023. aasta kirjas, mis on saadetud projektimeetme „EcoAction – ökosüsteemidele avalduva mõju võimendamine partneriteülese õppe kaudu“ konsortsiumi koordinaatorile, osas, milles see puudutab hagejat;
— mõista kohtukulud välja nõukogult ja komisjonilt ning igalt kostja toetuseks menetlusse astujalt.
Väited ja peamised argumendid Hagi põhjenduseks esitab hageja neli väidet.
1.
Esimene väide, et on rikutud tingimuslikkuse määrust (2), kohustust esitada asjakohased põhjendused, proportsionaal­ suse põhimõtet, Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 16 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (3).
— Hageja väidab, et komisjon ja nõukogu i) ei ole tõendanud ELi eelarve usaldusväärse finantsjuhtimise või ELi finantshuvide kaitse mõjutamise olulisust ega ole suutnud tõendada tegelikku seost selle mõjutamise ning ELi eelarve usaldusväärse finantsjuhtimise ja ELi finantshuvide tõsise mõjutamise ohu vahel; ning ii) ei ole tingimuslikkuse määruse artikli 5 lõike 3 kohaselt kindlaks teinud, et meede on proportsionaalne.
Hageja leiab lisaks, et komisjon ja nõukogu on teinud hindamisvigu, rikkunud tingimuslikkuse määrust ning rikkunud kohustust esitada selle kohta asjakohased põhjendused.
Hageja väidab ka, et tingimuslikkuse määrus on õigusvastane, kuivõrd selles määruses on vaidlustatud otsuse kohaldamisel välistatud individuaalsed erandid.
2.
Teine väide, et on rikutud süütuse presumptsiooni ning võrdse kohtlemise ja diskrimineerimiskeelu põhimõtet.
3.
Kolmas väide, et on rikutud õigust tegutseda moonutusteta turul (Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 16 koostoimes ELTL artiklitega 101-108).
4.
Neljas väide, et on rikutud õiguskindluse ja õiguspärase ootuse põhimõtteid ning olulisi menetlusnõudeid.
Esimese, teise ja neljanda väite kontekstis väidab hageja ka, et tingimuslikkuse määrus on õigusvastane, kuivõrd määruses on vaidlustatud otsuse kohaldamisel välistatud individuaalsed erandid.
(1) (2) (3)
Nõukogu 15. detsembri 2022. aasta rakendusotsus (EL) 2022/2506, mis käsitleb meetmeid liidu eelarve kaitsmiseks õigusriigi põhimõtete rikkumise eest Ungaris (ELT 2022, L 325, lk 94).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2020. aasta määrus (EL, Euratom) 2020/2092, mis käsitleb üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks (ELT 2020, L 433 I, lk 1).
Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT 2018, L 193, lk 1).