29.6.2023.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 229/15
36.
vērš uzmanību uz tādu kultūras un demokrātiskās izglītības iniciatīvu radīšanu, kuru mērķis ir veicināt mobilitāti un tiešus personiskos kontaktus un, izmantojot ilgtspējīgu sociālo un ekonomisko attīstību, panākt, lai sabiedrība kļūtu spēcīgāka; 37. uzsver, ka ir svarīgi uzlabot spēju paredzēt ar Covid-19 saistītas dezinformēšanas darbības un reaģēt uz tām, kā arī stiprināt sabiedrības noturību pret propagandas, viltus ziņu un naida runas draudiem, vienlaikus neierobežojot mediju vārda brīvību; 38. uzsver – lai novērstu intelektuālā darbaspēka emigrācijas sociālekonomiskās sekas Austrumu partnerības valstīs, ir svarīgi radīt vairāk kvalitatīvu darbvietu jauniešiem, kas ir īpaši sarežģīti, ņemot vērā pārmaiņas virzošos strukturālos faktorus, piemēram, tehnoloģisko inovāciju un globalizāciju; 39. atzīmē, ka Covid-19 pandēmijas laikā visu Austrumu partnerības valstu veselības aprūpes sistēmas ātri vien tika pārslogotas un tāpēc politikas veidotājiem būtu jāpastiprina savstarpīgums un jāuzlabo publiskās veselības aprūpes finansēšana, lai paaugstinātu sagatavotību; 40. atzīmē, ka Covid-19 pandēmija ir paātrinājusi digitālo pārkārtošanos un ka Austrumu partnerības valstīm būtu jāpārskata pašreizējo izglītības modeļu ilgtspēja un efektivitāte; 41. uzsver, ka Austrumu partnerības valstīm būtu jāsadarbojas, lai dalītos pieredzē pēcpandēmijas atveseļošanas politiku īstenošanā un tādējādi palielinātu sagatavotību un savstarpīgumu, kad nākotnē nāksies saskarties ar līdzīgām problēmām; 42. uzsver nepieciešamību pēc skaidra nodarbinātības satvara, lai virzītu divējādo pārkārtošanu, nodrošinātu atveseļošanu no Covid-19 pandēmijas sociālekonomiskās ietekmes, stiprinātu ilgtspējīgu konkurētspēju galvaspilsētās, nodrošinātu pienācīgas darbvietas un vienlīdzīgas iespējas un palielinātu stabilitāti un labklājību reģionā; 43. uzsver, ka ir jāpalielina stratēģiskās investīcijas ilgtspējīgas, zaļas un uz apriti balstītas ekonomikas izaugsmes veicināšanai, vienlaikus uzlabojot nodrošinātību ar pārtiku Austrumu partnerības reģionā; 44. uzsver, ka ir svarīgi veicināt ekonomikas attīstību, izmantojot tādus pasākumus kā uzlabota savienojamība un reģionālā attīstība, reģionu iekšējā tirdzniecība, lauksaimniecība un lauku attīstība un liekot stingru politikas akcentu uz vides aizsardzību, lai pastiprinātu noturību pret klimata pārmaiņām, paātrinātu pāreju uz mazoglekļa aprites ekonomiku un attīstītu digitālo ekonomiku; 45. atzīmē, ka ir svarīgi uzlabot speciālās tehniskās zināšanas un spēju, lai ieviestu valsts uzraudzības, ziņošanas un verifikācijas satvarus attiecībā uz emisijām saskaņā ar Parīzes nolīgumā paredzēto jauno pastiprinātas pārredzamības satvaru; 46. atzinīgi vērtē Austrumu partnerības ekonomikas un investīciju plānu, kas paredz no ES budžeta mobilizēt 2,3 miljardus EUR dotāciju, finansējuma apvienošanas un garantiju veidā, lai atbalstītu pēcpandēmijas atveseļošanu un ilgtspējīgi pārveidotu Austrumu partnerības valstu ekonomiku nolūkā padarīt to noturīgāku un integrētāku; atzīmē, ka šis plāns varētu piesaistīt līdz pat 17 miljardiem EUR publisku un privātu investīciju veidā; 47. aicina visas ieinteresētās personas ES un Austrumu partnerības valstīs pastiprināt centienus, lai īstenotu plašu uzmanību piesaistošas pamatiniciatīvas, tostarp projektus, kas paredzēti savienojamības attīstīšanai Melnajā jūrā, tādus kā Melnās jūras zemūdens elektroenerģijas pārvades kabelis, optiskās šķiedras kabelis, kā arī tiešā prāmju satiksme starp Gruziju un ES dalībvalstīm (Rumāniju un Bulgāriju) un transporta palīgpakalpojumi, kas samazinātu tranzīta un apgrozības laiku un padarītu šos reģionus pieejamākus; 48. atgādina, ka Eiropas Savienība turpinās atbalstīt tās Austrumu partnerības valstis, kuras vēlas stiprināt savu noturību un stabilitāti reģionā, nodrošinot dažāda veida sadarbību un iesaistīšanos, tostarp, izmantojot kiberlīdzekļus, hibrīdlīdzekļus un citus nemilitārus līdzekļus.