C 228/156
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
29.6.2023.
1.5.
EESK arī iesaka papildus maksimālā de minimis sliekšņa grozīšanai ieviest dažus precizējumus attiecībā uz: i) plašāku “sociālā mājokļa” definīciju; ii) labāku “samērīgas peļņas daļas” jēdziena definīciju, atsevišķi nošķirot sociālās ekonomikas uzņēmumus, kuru ekonomiskie ieguvumi ir saistīti ar sociālu mērķi; iii) “tirgus nepilnības” jēdzienu.
1.6.
Attiecībā uz jēdzienu “samērīga peļņas daļa” EESK norāda, ka būtu lietderīgi, ja Komisija varētu noteikt kritērijus un rādītājus, ar kuriem varētu korelēt ekonomikas dalībniekiem pienākošos peļņas daļu atbilstoši to spējai īstenot vispārējas nozīmes mērķus, tādējādi radot pozitīvu sociālo ietekmi.
2.
Vispārīgas piezīmes 2.1.
Dienestu darba dokumentā “Valsts atbalsta noteikumu par pakalpojumiem ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi veselības un sociālajā jomā un PVTN de minimis regulas izvērtējums” Komisija apkopo kopš 2012. gada spēkā esošā Almunia tiesību aktu kopuma novērtējuma rezultātus.
2.2.
2012. gada tiesību aktu kopuma galvenie mērķi veselības aprūpes un sociālo pakalpojumu jomā bija šādi: i) vienkāršot saderīguma kritērijus un ii) samazināt administratīvo slogu dalībvalstīm, kuras vēlas maksāt kompensāciju tiem uzņēmumiem, kuriem uzticēts ar taisnīgiem un cenas ziņā pieņemamiem nosacījumiem sniegt PVTN mazaizsargātajai iedzīvotāju daļai.
2.3.
Tāpēc Komisijas veiktā novērtējuma mērķis ir noteikt, cik lielā mērā veselības un sociālajiem pakalpojumiem piemērojamie noteikumi ir sasnieguši savus mērķus un vai pašreizējos sociālajos un ekonomiskajos apstākļos šādi noteikumi joprojām ir atbilstīgi.
2.4.
Konkrētāk, Komisija vērtē pēdējo 10 gadu laikā veselības aprūpes un sociālajiem pakalpojumiem piemēroto PVTN noteikumu efektivitāti, rezultativitāti, saskaņotību un ES pievienoto vērtību, koncentrējoties uz konkrētu problēmu izpratni, ar kurām dalībvalstis līdz šim saskārušās, īstenojot PVTN noteikumus.
Analīzes mērķis ir arī novērtēt, kā ir tikusi piemērota PVTN de minimis regula.
2.5.
Komisijas analīze liecina, ka skaidrības un vienkāršošanas aspektā 2012. gada PVTN tiesību aktu kopums ir diezgan efektīvs, jo ar to tika vienkāršots 2005. gada PVTN tiesību aktu kopums, ieviešot, piemēram, PVTN piemērojamu specifisku de minimis regulu.
Tajā arī paskaidroti un precizēti daži pamatjēdzieni, kas saistīti ar PVTN noteikumu piemērošanu.
2.6.
Tomēr vērtējumā norādīts, ka vēl ir vieta uzlabojumiem, it īpaši dažu svarīgu jēdzienu precizējumiem saistībā gan ar LESD 107. panta, gan ar PVTN saistītā tiesiskā regulējuma piemērošanas jomu, piemēram: i) saimnieciskā darbība/darbība, kurai nav saimnieciska rakstura; ii) ietekme uz tirdzniecību; iii) samērīga peļņa; iv) tirgus nepilnība; v) sociālie mājokļi.
Novērtējumā arī norādīts uz iespēju paaugstināt PVTN pašlaik piemērojamo de minimis augšējo robežu un uz ieinteresēto personu plašo vienprātību šajā jautājumā.
2.7.
Attiecībā uz efektivitāti novērtējumā minēts, ka PVTN piemērojamā de minimis regula un 2012. gadā ieviestais PVTN lēmuma grozījums ir spējuši samazināt valsts iestāžu administratīvo slogu, lai arī šo slogu varētu samazināt vēl vairāk.
Citi apkopotie dati liecina, ka būtu jāsamazina izmaksas, kas saistītas ar noteikumu, kuri attiecas uz PVTN, prasību piemērošanu.
2.8.
Attiecībā uz saskaņotību novērtējumā norādīts, ka valsts atbalsta noteikumi, kas nostiprināti 2012. gada PVTN tiesību aktu kopumā, ir iekšēji saskanīgi un spēj nodrošināt uzdevumu labāku sadalījumu starp dalībvalstīm un Komisiju, radot ES pievienoto vērtību, ko lielā mērā atzīst gan publiskā, gan privātā sektora ieinteresētās personas.
2.9.
Vispārīgi pastāv vienprātība par to, ka ar 2012. gada PVTN tiesību aktu kopumu ir izdevies dalībvalstīm nodrošināt stabilu tiesisko vidi un ka tas ir piemērots vajadzību apmierināšanai Eiropas Savienībā.
Tomēr ietekmi un nenoteiktību, ko izraisījusi gan Covid-19 krīze, gan Krievijas iebrukums Ukrainā, vēl nevarēja pilnībā izvērtēt, un nākotnē varētu tikt veikti daži turpmāki uzlabojumi.