C 228/128
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
29.6.2023.
2.
Vispārīgas piezīmes 2.1.
Eiropas Komisija 2022. gada 15. novembrī publicēja priekšlikumu “Ceļā uz spēcīgu un ilgtspējīgu aļģu nozari” (1).
Paziņojumā ierosināts izstrādāt jaunus un ilgtspējīgus veidus, kā nodrošināt barību un piegādāt ilgtspējīgu enerģiju pasaulē, kurā strauji pieaug iedzīvotāju skaits.
Paziņojumā uzsvērts: lai nodrošinātu izejvielu un enerģijas piegādes drošību, mums ir jāizmanto aļģu kā atjaunīga resursa potenciāls Eiropā. 2.2.
Eiropas Komisijas paziņojums ir loģisks un atbilst virknei dokumentu, kas līdz šim publicēti par šo tematu un kuros atzīts ievērojamais ekonomiskais potenciāls, kā arī sociālās un vides jomas ieguvumi, ko sniedz mikroaļģu un makroaļģu plaša mēroga audzēšana Eiropas Savienībā.
Paziņojumā ir noteiktas 23 darbības, kuru mērķis ir uzlabot pārvaldības satvaru un tiesību aktus, padarīt uzņēmējdarbības vidi labvēlīgāku aļģu izmantošanai, uzlabot sabiedrības informētību par aļģēm un aļģu izcelsmes produktiem un veicināt to akceptēšanu tirgū, kā arī novērst zināšanu, pētniecības un tehnoloģiju nepilnības. 2.3.
ES rīcībpolitikās – Eiropas zaļajā kursā (2), stratēģijā “No lauka līdz galdam” (3) – ir uzsvērts potenciāls, kas ir (jūras) aļģēm un citiem ar aļģēm saistītiem produktiem kā proteīna avotam mazoglekļa pārtikai un dzīvnieku barībai.
Paziņojumā “Kā vairot ES akvakultūras ilgtspēju un konkurētspēju: stratēģiskās vadlīnijas 2021.–2030. gadam” (4) uzsvērts, ka ir jāveicina aļģu (gan makroaļģu (jūras aļģu), gan mikroaļģu) audzēšana, lai sekmētu vairāku Eiropas zaļā kursa mērķu sasniegšanu.
Paziņojumā “Ilgtspējīgi oglekļa aprites cikli” (5) Komisija atzīst aļģu potenciālu zilā oglekļa ekonomikā.
Paziņojumā par ilgtspējīgu zilo ekonomiku (6) ir minēts arī aļģu potenciāls nodrošināt ilgtspējīgu pārtikas sistēmu un nodrošinātību ar pārtiku pasaulē. 2.4.
Aļģes ir ne tikai videi draudzīga (un tādējādi “zaļa”) izejviela, bet to sistēmiska izmantošana atbilst zilās ekonomikas pamatā esošajam atkritumu maksimālas samazināšanas pamatprincipam, proti, tās ir gan “zilais”, gan “zaļais” produkts.
2.5.
Aļģu audzēšana rada pievienoto vērtību gandrīz visiem Eiropas zaļā kursa elementiem:
— klimata aizsardzība, pateicoties dekarbonizācijai, — biogāzes un biodegvielas ražošana energoapgādei, — apritīgums, ko panāk, izmantojot atkritumu apsaimniekošanu un nulles piesārņojumu, — veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas popularizēšana, — ekosistēmu un bioloģiskās daudzveidības saglabāšana un atjaunošana, kā arī vides pakalpojumu izvēršana, — nulles piesārņojums.
Aļģu ražošanas intensifikācija paver šādas konkrētas iespējas: — pārtikas (tostarp bērnu pārtikas) vai pārtikas bagātinātāju (piemēram, vitamīnu, karagināna) ilgtspējīga ražošana, neizmantojot aramzemi, — jaunākās paaudzes biogāzes un biodegvielas ražošana, — augstas pievienotās vērtības kosmētikas, veselības aprūpes produktu (farmaceitisko ekstraktu, pigmentu, talasoterapijas produktu) un rūpniecisko izejvielu (celulozes/biobāzētu šķiedru) ražošana,
(1) (2) (3) (4) (5) (6)
Ceļā uz spēcīgu un ilgtspējīgu aļģu nozari, COM(2022) 592 final, 2022. gada 15. novembris.
“Eiropas zaļais kurss”, COM(2019) 640 final, 2019. gada 11. decembris.
“Stratēģija “No lauka līdz galdam”.
Taisnīgas, veselīgas un videi draudzīgas pārtikas sistēmas vārdā”, COM(2020) 381 final, 2020. gada 20. maijs.
“Kā vairot ES akvakultūras ilgtspēju un konkurētspēju: stratēģiskās vadlīnijas 2021.–2030. gadam”, COM(2021) 236 final, 2021. gada 12. maijs.
“Ilgtspējīgi oglekļa aprites cikli”, COM(2021) 800 final, 2021. gada 15. decembris.
“ES zilās ekonomikas pārveide ilgtspējīgas nākotnes labā”, COM(2021) 240 final, 2021. gada 17. maijs.