C 228/128
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2023.6.29.
2.
Általános megjegyzések 2.1.
Az Európai Bizottság 2022. november 15-én közzétette az Erős és fenntartható uniós algaágazat létrehozása céljából kidolgozott javaslatát (1).
A közlemény új és fenntartható módszerek kidolgozását javasolja a világ gyorsan növekvő népességének élelmezésére és fenntartható energiaellátására.
A közlemény hangsúlyozza, hogy a nyersanyag- és energiaellátás biztonságának biztosítása érdekében Európában teljes mértékben ki kell használnunk az algákban mint megújuló erőforrásban rejlő lehetőségeket. 2.2.
Az Európai Bizottság közleménye logikus és az eddig kiadott, releváns dokumentumok sorába illeszkedik, amelyek elismerték a nagyüzemi mikro- és makroalga-termesztésben rejlő jelentős gazdasági potenciált, valamint környezeti és társadalmi előnyöket az EU-ban.
Az Európai Bizottság közleménye 23 intézkedést határoz meg, amelyek célja az irányítási keret és a jogszabályok javítása; az üzleti környezet alga számára kedvezőbbé tétele; a társadalmi tudatosság és az algák és algaalapú termékek fogyasztói elfogadottságának növelése; valamint a tudás, a kutatás és a technológiai hiányosságok megszüntetése. 2.3.
Az európai szakpolitikák – az európai zöld megállapodás (2), a „termelőtől a fogyasztóig” stratégia (3) – hangsúlyozták a tenyésztett (tengeri) algákban és más algaalapú termékekben rejlő lehetőségeket az élelmiszerekben és takarmányokban használt fehérjék alacsony szénlábnyomú forrásaként.
A Stratégiai iránymutatások a fenntarthatóbb és versenyképesebb uniós akvakultúra érdekében a 2021 és 2030 közötti időszakra című közlemény (4) szerint elő kell mozdítani az algák – mind a makroalgák (tengeri moszatok), mind a mikroalgák – termesztését, ezzel is hozzájárulva az európai zöld megállapodás több célkitűzésének eléréséhez.
A fenntartható szénkörforgásokról szóló közlemény (5) elismeri az algákban rejlő lehetőségeket a kék szénen alapuló gazdaság számára.
A fenntartható kék gazdaságról szóló közlemény (6) is említi az algában rejlő lehetőségeket a fenntartható élelmiszerrendszer és a globális élelmezésbiztonság kialakítása szempontjából. 2.4.
Az alga nemcsak környezetbarát (zöld) alapanyag, hanem rendszerekben való hasznosítása összhangban van a kék gazdaság hulladékminimalizáló alapelvével is, vagyis egyszerre lehet kék és zöld.
2.5.
Az algatermesztés az európai zöld megállapodás majdnem minden eleméhez nyújt hozzáadott értéket:
— az éghajlatvédelemhez a dekarbonizáció révén, — az energiaellátáshoz biogáz- és bioüzemanyag-termeléssel, — a hulladékgazdálkodási szempontokkal és a szennyező anyag-mentességgel a körforgásosság megvalósítását szolgálja, — egészséges és környezetbarát élelmiszerrendszert támogat, — az ökoszisztémákat és a biológiai sokféleséget óvja és állítja helyre, a környezetvédelmi szolgáltatásokat fejleszti, — a szennyező anyag-mentességet szolgálja.
Az algatermelés fokozása az alábbi konkrét lehetőségeket nyújtja (7): — élelmiszerek (akár bébitápszerek), illetve étrend-kiegészítők (pl. vitaminok, karragén) előállítása fenntartható módon, termőföld használata nélkül, — újabb generációs biohajtóanyagok, illetve biogáz előállítása, — nagy hozzáadott értékű kozmetikumok, egészségügyi termékek (gyógyszerkivonatok, pigmentek, thalasso-terápia) és ipari alapanyagok (papíripari alapanyagok/bioalapú szálak) előállítása,
(1) (2) (3) (4) (5) (6) (7)
Erős és fenntartható uniós algaágazat létrehozása, COM/2022/592 final, 2022. november 15.
Az európai zöld megállapodás, COM(2019) 640 final, 2019. december 11.
A „termelőtől a fogyasztóig” stratégia, COM(2020) 381 final, 2020. május 20.
Stratégiai iránymutatások a fenntarthatóbb és versenyképesebb uniós akvakultúra érdekében a 2021 és 2030 közötti időszakra, COM(2021) 236 final, 2021. május 12.
Fenntartható szénkörforgások, COM(2021) 800 final, 2021. december 15.
Az EU kék gazdaságának átalakítása a fenntartható jövő érdekében, COM(2021) 240 final, 2021. május 17.
Referencia és további lehetőségek: Babich et al, Algae: Study of Edible and Biologically Active Fractions, Their Properties and Applications, Plants 2022, 11(6), 780; https://doi.org/10.3390/plants11060780, illetve Poonam Sharma, Nivedita Sharma (2017) Industrial and Biotechnological Applications of Algae: A Review.
Journal of Advances in Plant Biology – 1(1):01-25.
DOI 10.14302/issn.2638-4469. japb-17-1534, https://openaccesspub.org/article/530/japb-17-1534.pdf.