C 228/156
ET
Euroopa Liidu Teataja
29.6.2023
1.5.
Komitee soovitab lisaks vähese tähtsusega abi piirmäärade muutmisele teha mõned täpsustused seoses järgmiste aspektidega: i) mõiste „sotsiaaleluruum“ laiem määratlus; ii) mõiste „mõistlik kasumimarginaal“ parem määratlemine, kaaludes selliste sotsiaalsete ettevõtete eristamist, mille majanduslikud kasumimarginaalid on seotud sotsiaalse eesmärgiga; iii) mõiste „turutõrge“.
1.6.
Mõiste „mõistlik kasumimarginaal“ osas märgib komitee, et oleks hea, kui komisjon määraks kindlaks kriteeriumid ja näitajad, millega saaks ettevõtjatele lubatud kasumimarginaali viia vastavusse nende suutlikkusega järgida üldhuvi eesmärke, tekitades seeläbi positiivse sotsiaalse mõju.
2.
Üldised märkused 2.1.
Komisjoni talituste töödokumendis „Üldist majandushuvi pakkuvatele tervishoiu- ja sotsiaalteenustele antavate riiklike toetuste eeskirjade ning üldist majandushuvi pakkuvate vähese tähtsusega teenuste määruse hindamine“ võtab komisjon kokku 2012. aastal jõustunud Almunia paketi hindamise tulemused.
2.2.
2012. aasta paketi peamised eesmärgid seoses tervishoiu- ja sotsiaalteenustega olid järgmised: i) lihtsustada kokkusobivuse kriteeriumeid; ning ii) vähendada nende liikmesriikide halduskoormust, kes soovivad maksta hüvitist ettevõtjatele, kellele on usaldatud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine elanikkonna haavatavale osale õiglastel ja taskukohastel tingimustel.
2.3.
Komisjoni hindamises soovitakse seega teha kindlaks, mil määral on tervishoiu- ja sotsiaalteenuste suhtes kohaldatavad eeskirjad saavutanud oma eesmärgid ning kas sellised eeskirjad on praeguses sotsiaalses ja majanduslikus olukorras endiselt asjakohased.
2.4.
Täpsemalt hindab komisjon viimase kümne aasta jooksul tervishoiu- ja sotsiaalteenuste suhtes kohaldatud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste eeskirjade tulemuslikkust, tõhusust, sidusust ja ELi lisaväärtust, püüdes mõista konkreetseid probleeme, millega liikmesriigid on seni üldist majandushuvi pakkuvate teenuste eeskirjade rakendamisel kokku puutunud.
Hindamise eesmärk on ka uurida kuidas on kohaldatud üldist majandushuvi pakkuvate vähese tähtsusega teenuste määrust.
2.5.
Komisjoni analüüs näitab, et 2012. aasta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste pakett on selguse ja lihtsustamise seisukohast üsna tõhus, kuna sellega lihtsustati nimetatud teenuste 2005. aasta paketti, millega kehtestati näiteks üldist majandushuvi pakkuvate vähese tähtsusega teenuste määrus.
Samuti selgitati ja täpsustati üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitlevate eeskirjade kohaldamise teatavaid põhimõisteid.
2.6.
Hindamine näitab siiski, et arenguruumi veel on.
Eelkõige on vaja selgitada teatavaid põhimõisteid, mis on seotud nii ELi toimimise lepingu artikli 107 kui ka üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva õigusraamistiku kohaldamisalaga, näiteks: i) majandustegevus/mittemajanduslik tegevus; ii) mõju kaubandusele; iii) mõistlik kasum; iv) turutõrge; v) sotsiaaleluruum.
Hindamisel tuuakse ka välja võimalus suurendada praegu kohaldatavat üldist majandushuvi pakkuvate vähese tähtsusega teenuste määruses sisalduvat abi ülemmäära, aga samuti rõhutatakse sidusrühmade laialdast üksmeelt selles küsimuses.
2.7.
Tõhususe osas näitab hindamine, et üldist majandushuvi pakkuvate vähese tähtsusega teenuste määrus ja üldist majandushuvi pakkuvaid teenuseid käsitleva otsuse muutmine 2012. aastal vähendasid ametiasutuste halduskoormust, ehkki seda koormust saaks veelgi vähendada.
Muud kogutud tõendid viitavad sellele, et üldist majandushuvi pakkuvate teenuste eeskirjades sätestatud nõuete kohaldamisega seotud kulusid tuleks vähendada.
2.8.
Seoses sidususega nähtub hindamisest, et 2012. aasta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste paketis sätestatud riigiabi eeskirjad on sisemiselt sidusad ning suudavad tagada ülesannete parema jaotuse liikmesriikide ja komisjoni vahel, luues ELi lisaväärtuse, mida on laialdaselt tunnustanud nii avaliku kui ka erasektori sidusrühmad.
2.9.
Üldiselt ollakse üksmeelel, et 2012. aasta üldist majandushuvi pakkuvate teenuste paketiga suudeti tagada liikmesriikidele stabiilne õiguskeskkond ja et see on sobiv ELi vajaduste rahuldamiseks.
COVID-19 kriisi ja Venemaa Ukrainasse tungimise mõju ning neist tingitud ebakindlust ei olnud siiski veel võimalik täielikult hinnata ning tulevikus võib olla vaja olukorda veelgi parandada.