C 228/128
ET
Euroopa Liidu Teataja
29.6.2023
2.
Üldised märkused 2.1.
15. novembril 2022 avaldas Euroopa Komisjon ettepaneku „ELi vetikasektori muutmine tugevamaks ja kestlikumaks“ (1).
Teatises tehakse ettepanek töötada välja uued ja kestlikud viisid, kuidas toita maailma kiiresti kasvavat elanikkonda ja varustada seda säästva energiaga.
Teatises rõhutatakse, et tooraine- ja energiavarustuse kindluse tagamiseks on kätte jõudnud aeg kasutada Euroopas täielikult vetikate kui taastuva ressursi potentsiaali. 2.2.
Euroopa Komisjoni teatis on sisukas ja kooskõlas seni sel teemal avaldatud dokumentidega, milles tunnistatakse mikro- ja makrovetikate suuremahulise kasvatamise märkimisväärset majanduslikku potentsiaali ning sotsiaalset ja keskkonnaalast kasu ELis.
Selles määratakse kindlaks 23 meedet juhtimisraamistiku ja õigusaktide parandamiseks; ärikeskkonna muutmiseks vetikate kasutamiseks soodsamaks; ühiskondliku teadlikkuse ja tarbijate heakskiidu suurendamiseks vetikate ja vetikapõhiste toodete suhtes ning lünkade täitmiseks teadmistes, teadusuuringutes ja tehnoloogias. 2.3.
Euroopa poliitika, olgu see siis Euroopa roheline kokkulepe (2) või strateegia „Talust taldrikule“, (3) on toonud esile kasvatatud (mere)vetikate ja muude vetikapõhiste toodete potentsiaali vähese süsinikujalajäljega toidu- ja söödavalgu allikana.
Teatises „ELi vesiviljeluse kestlikkuse ja konkurentsivõime suurendamise strateegilised suunised aastateks 2021– 2030“ (4) rõhutatakse vajadust edendada vetikate – nii makrovetikate (merevetikad) kui ka mikrovetikate – kasvatamist kui võimalust aidata kaasa Euroopa rohelise kokkuleppe mitme eesmärgi saavutamisele.
Teatises kestlike süsinikuringete kohta (5) on toodud välja vetikate potentsiaal sinise süsinikuga seotud majanduse jaoks.
Teatises säästva sinise majanduse kohta (6) käsitletakse ka vetikate potentsiaali kestliku toidusüsteemi ja maailma toiduga kindlustatuse tagamisel. 2.4.
Vetikad ei ole mitte ainult keskkonnasõbralik (roheline) lähteaine, vaid nende kasutamine põllumajandussüsteemides on ka kooskõlas sinise majanduse aluseks oleva jäätmete maksimaalse vähendamise aluspõhimõttega.
Seega võivad vetikad olla nii sinine kui ka roheline toode.
2.5.
Vetikate kasvatamine annab lisaväärtust peaaegu kõigile Euroopa rohelise kokkuleppe elementidele:
— kliimakaitse CO2 heite vähendamise kaudu; — energiavarustus biogaasi ja biokütuste tootmise kaudu; — ringmajanduse arendamine jäätmekäitluse ja nullsaaste eesmärgi kaudu; — tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamine; — ökosüsteemide ja elurikkuse säilitamine ja taastamine ning keskkonnateenuste arendamine; — nullsaaste eesmärk.
Vetikate tootmise intensiivistamine avab järgmised konkreetsed võimalused: (7) — toidu (sealhulgas imikute piimasegude) ja toidulisandite (nt vitamiinid, karrageenid) kestlik tootmine ilma põllumaad kasutamata; — uue põlvkonna biogaasi ja biokütuste tootmine; — lisaväärtusega kosmeetikatoodete, tervisetoodete (ravimiekstraktid, pigmendid, mereveeravi) ja tööstuslike toorainete (paberimass / biopõhised kiud) tootmine;
(1) (2) (3) (4) (5) (6) (7)
„ELi vetikasektori muutmine tugevamaks ja kestlikumaks“, COM(2022) 592 final, 15. november 2022.
„Euroopa roheline kokkulepe“, COM(2019) 640 final, 11. detsember 2019.
„Strateegia „Talust taldrikule“ õiglase, tervisliku ja keskkonnahoidliku toidusüsteemi edendamiseks“, COM(2020) 381 final, 20. mai 2020.
„ELi vesiviljeluse kestlikkuse ja konkurentsivõime suurendamise strateegilised suunised aastateks 2021–2030“, COM(2021) 236 final, 12. mai 2021.
„Kestlikud süsinikuringed“, COM(2021) 800 final, 15. detsember 2021. „ELi meremajanduse ümberkujundamine kestliku tuleviku nimel“, COM(2021) 240 final, 17. mai 2021.
Viide ja muud võimalused: Babich et al., „Algae: Study of Edible and Biologically Active Fractions, Their Properties and Applications“, Plants 2022, 11(6), lk 780, https://doi.org/10.3390/plants11060780; ning Poonam Sharma, Nivedita Sharma (2017), „Industrial and Biotechnological Applications of Algae: A Review“, Journal of Advances in Plant Biology – 1(1):01–25.
https://openaccesspub.
org/article/530/japb-17-1534.pdf