C 228/156
CS
Úřední věstník Evropské unie
29.6.2023
1.5.
Vedle úpravy maximálních prahových hodnot podpory de minimis EHSV též doporučuje následující upřesnění: i) rozšíření definice „sociálního bydlení“, ii) lepší definice pojmu „přiměřené ziskové rozpětí“ vzhledem k tomu, že ekonomické marže podniků sociální ekonomiky souvisí se sociálními účely, a iii) upřesnění pojmu „selhání trhu“.
1.6.
Pokud jde o pojem „přiměřeného ziskového rozpětí“, konstatuje EHSV, že by bylo užitečné, kdyby Komise určila kritéria a ukazatele, pomocí nichž by bylo možno provázat u hospodářských subjektů přípustné ziskové rozpětí s jejich schopností naplňovat účely obecného zájmu a tím vytvářet pozitivní sociální dopady.
2.
Obecné připomínky 2.1.
V pracovním dokumentu útvarů Komise Hodnocení pravidel pro státní dotace na zdravotní a sociální služby obecného hospodářského zájmu a nařízení o podpoře de minimis na poskytování služeb obecného hospodářského zájmu Komise shrnuje výsledky posouzení tzv. balíčku Almunia, který platí od roku 2012.
2.2.
Hlavními cíli balíčku z roku 2012 v oblasti zdravotních a sociálních služeb bylo: i) zjednodušit kritéria slučitelnost a ii) snížit administrativní zátěž pro členské státy, které jsou ochotny odškodnit podniky pověřené poskytováním služeb obecného hospodářského zájmu zranitelné části obyvatelstva za spravedlivých a cenově dostupných podmínek.
2.3.
Podstatou posouzení provedeného Komisí je proto zjistit, do jaké míry se pomocí pravidel pro zdravotní a sociální služby podařilo dosáhnout jejich cílů a zda taková pravidla zůstávají vhodným řešením v dnešních sociálních a hospodářských podmínkách.
2.4.
Konkrétně Komise posuzuje efektivnost, účinnost, soudržnost a přidanou hodnotu pravidel pro zdravotní a sociální služby obecného hospodářského zájmu pro EU za posledních 10 let, a snaží se při tom porozumět konkrétním problémům, na něž členské státy při uplatňování uvedených pravidel doposud narazily.
Posouzení má také zjistit, jak bylo uplatňováno nařízení o podpoře de minimis na poskytování služeb obecného hospodářského zájmu.
2.5.
Z analýzy Komise vyplývá, že balíček pro služby obecného hospodářského zájmu z roku 2012 je poměrně efektivní z hlediska vyjasnění a zjednodušení, neboť zjednodušil balíček z roku 2005 například zavedením nařízení o podpoře de minimis specificky na služby obecného hospodářského zájmu.
Dále vyjasnil a upřesnil některé základní pojmy potřebné k uplatňování pravidel pro služby obecného hospodářského zájmu.
2.6.
V posouzení se nicméně též uvádí, že stále je co zlepšovat, zvláště pokud jde o upřesnění některých klíčových pojmů týkajících se oblasti působnosti jak článku 107 SFEU, tak právního rámce specifického pro služby obecného hospodářského zájmu, jako jsou: i) hospodářská/nehospodářská činnost, ii) vliv na obchod, iii) přiměřený zisk, iv) selhání trhu a v) sociální bydlení.
Posouzení dále připomíná možnost navýšení aktuálně platného stropu pro podporu de minimis na služby obecného hospodářského zájmu a obecný konsensus zúčastněných stran v této věci.
2.7.
Co se týče účinnosti, konstatuje se v posouzení, že nařízení o podpoře de minimis na služby obecného hospodářského zájmu a změna rozhodnutí o službách obecného hospodářského zájmu provedené v roce 2012 zajistily snížení administrativní zátěže veřejných orgánů, i když tuto zátěž lze ještě dále snižovat.
Z dalších shromážděných podkladů plyne, že by mohly být sníženy náklady spojené s plněním požadavků stanovených pravidly pro služby obecného hospodářského zájmu.
2.8.
Na téma soudržnosti posouzení konstatuje, že pravidla státní podpory zakotvená v balíčku pro služby obecného hospodářského zájmu z roku 2012 jsou vnitřně koherentní a umožňují lepší rozdělení úkolů mezi členské státy a Komisi, čímž vytvářejí přidanou hodnotu EU, jak obecně uznávají zúčastněné strany z veřejného i soukromého sektoru.
2.9.
Panuje všeobecný souhlas, že balíček pro služby obecného hospodářského zájmu z roku 2012 členským států úspěšně zajistil stabilní právní prostředí a vyhovuje potřebám v EU.
Nebylo však dosud možno plně posoudit dopad a nejistotu způsobené krizí COVID-19 a ruskou invazí na Ukrajinu a do budoucna lze ještě usilovat o určitá zlepšení.