16.6.2023
SV
Europeiska unionens officiella tidning
C 214/87 Onsdagen, 18 januari 2023
26.
Europaparlamentet välkomnar återupptagandet av människorättsdialoger med tredjeländer som härrör från ett mer gynnsamt sammanhang för engagemang.
Parlamentet anser att EU, om inga påtagliga framsteg rapporteras efter en rad människorättsdialoger, vilket har skett i flera fall, bör anpassa sina mål, bland annat när det gäller det bredare genomförandet av bilaterala förbindelser.
EU-delegationer 27.
Europaparlamentet anser att det är ytterst viktigt att vidta alla tänkbara åtgärder för att öka medvetenheten om EU:s riktlinjer för mänskliga rättigheter vid EU:s delegationer och uppmanar alla delegationer att säkerställa ett korrekt genomförande av dessa riktlinjer.
Parlamentet upprepar i detta avseende sin uppmaning till EU-delegationerna och deras ”kontaktpunkter för mänskliga rättigheter” i tredjeländer att göra mer delaktigt arbete genom att regelbundet stödja människorättsförsvarare, däribland Sacharovpristagare och -finalister som är i riskzonen, och genom att noggrant ta upp frågor och enskilda fall som tas upp i parlamentets resolutioner om brott mot mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen.
Parlamentet uppmanar tjänstemännen i EU:s delegationer att ta upp fall av förtryck och förföljelse av människorättsförsvarare, demokratisk opposition och aktivister från det civila samhället för statliga myndigheter, och om de drabbade personerna hålls i förvar, att övervaka deras situation, besöka dem i fängelse, delta i rättegångar och ta upp deras fall i de människorättsdialoger som EU för med de berörda länderna. 28.
Europaparlamentet uppmärksammar de fall där EU-medlemsstaternas beskickningar och EU-delegationer har antagit olika strategier för skydd och främjande av mänskliga rättigheter i tredjeländer, även om EU:s medlemsstater delar ett gemensamt åtagande i denna fråga.
Parlamentet understryker att EU-medlemsstaternas ambassader, liksom EU:s delegationer, bör spela en allt större roll när det gäller att främja och skydda de mänskliga rättigheterna samt stödja det civila samhället i tredjeländer.
Parlamentet uppmanar EU:s delegationer att inrätta arbetsgrupper för mänskliga rättigheter som sammanför relevanta avdelningar vid medlemsstaternas ambassader och EU-delegationer, och att ha ett nära samarbete med företrädare för internationella och regionala organisationer i det civila samhället i berörda tredjeländer.
EU:s globala system för människorättsliga sanktioner (GHRSR–EU – Magnitskijlagen) 29.
Europaparlamentet ser positivt på att EU:s globala system för människorättsliga sanktioner allt oftare används som ett nödvändigt verktyg som stärker EU:s roll som global människorättsaktör genom rådets användning av riktade sanktioner.
Parlamentet begär att de restriktiva åtgärder som redan har antagits genomförs effektivt, fullt ut och på ett samordnat sätt, och att ytterligare åtgärder antas vid behov.
Parlamentet uppmanar EU att använda detta verktyg mer dynamiskt som en integrerad del av sin utrikespolitik för mänskliga rättigheter.
Parlamentet efterlyser en rigorös, konsekvent och enhetlig tillämpning av de restriktiva åtgärder och övervakning av dessa i samtliga medlemsstater, som ett villkor för unionens trovärdighet och effektivitet när det gäller yttre åtgärder.
Parlamentet uppmanar EU att samarbeta med likasinnade partner för att uppmuntra fler länder att anta sanktionssystem och samordna antagandet av riktade restriktiva åtgärder gemensamt för att maximera deras effektivitet på global nivå.
Parlamentet välkomnar åtagandet från kommissionens ordförande i hennes tal om tillståndet i unionen 2022 om att lägga fram åtgärder för att uppdatera EU: s rättsliga ram för korruptionsbekämpning och att inkludera korruption i EU:s GHRSR, som ligger i linje med parlamentets ståndpunkt, i syfte att effektivt rikta in sig på de ekonomiska och finansiella möjligheterna för personer som kränker de mänskliga rättigheterna.
Parlamentet upprepar sitt krav på att omröstning med kvalificerad majoritet införs för rådets beslut och på att sanktioner inom ramen för GHRSR genomförs.
Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen och rådet om att sträva efter att införliva parlamentets rekommendationer om framtida riktade sanktioner i enlighet med vad som föreskrivs i bland annat parlamentets resolutioner. 30.
Europaparlamentet välkomnar de förteckningar som gjordes 2021 inom ramen för den EU:s GHRSR-förordning.
Parlamentet uppmanar rådet, medlemsstaterna och utrikestjänsten och medlemsstaterna att utveckla en strategi för att förbättra samspelet mellan EU:s GHRSR och de geografiska sanktionssystemen, särskilt genom att bättre utnyttja GHRSR för att hantera överträdelser som inte direkt kan kopplas till en stat, t.ex. när det gäller legosoldater som begår kränkningar av de mänskliga rättigheterna i territorier som inte omfattas av statlig kontroll eller gränsöverskridande fall såsom människohandel. 31.
Europaparlamentet uttrycker djup oro över och fördömer vissa staters medvetna politik att gripa, godtyckligt kvarhålla och på grundval av falska anklagelser inleda rättsliga förfaranden mot utländska personer, inbegripet medborgare i Europeiska unionen, för propagandasyften eller för att utnyttja fångar som verktyg i internationella förhandlingar och utbyten eller som medel för politiska påtryckningar.
Parlamentet understryker att genomförandet av en sådan politik utgör tagande av gisslan i enlighet med den definition som fastställs i den internationella konventionen mot tagande av gisslan.
Parlamentet uppmanar kommissionen, Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att förhindra sådana handlingar och för att varna EU-medborgarna, särskilt de som har dubbla medborgarskap, om risken att bli gripen i samband med besök i vissa länder.
Parlamentet uppmanar rådet att överväga att vidta de restriktiva åtgärder som föreskrivs i EU:s GHRSR mot de personer eller enheter som ansvarar för att EU-medborgare godtyckligt grips eller kvarhålls som ”statlig gisslan”.