16.6.2023
SV
Europeiska unionens officiella tidning
C 214/83 Onsdagen, 18 januari 2023
3.
Europaparlamentet påminner om att EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati 2020–2024 bör användas som en färdplan för EU:s prioriteringar avseende mänskliga rättigheter och därmed stå i centrum för all EU:s externa politik.
Parlamentet betonar vikten av att medlemsstaterna övertar ansvaret för EU:s handlingsplan och offentligt rapporterar om sina åtgärder enligt denna.
Parlamentet uppmuntrar nationella och regionala parlament, nationella människorättsinstitutioner och organisationer i det civila samhället att samarbeta med myndigheter på medlemsstatsnivå om deras bidrag till genomförandet av EU:s externa politik för mänskliga rättigheter.
Parlamentet uppmanar till att involvera parlamentet i rådets framtida översyner och uppdateringar av EU:s riktlinjer för mänskliga rättigheter och till att större transparens i genomförandet av dem säkerställs.
4.
Europaparlamentet uttrycker djup oro över att de mänskliga rättigheterna och demokratin är starkt hotade över hela världen och kan konstatera att antalet demokratier fortsätter att minska, samtidigt som antalet auktoritära regimer ökar och nästan 75 % av världens befolkning upplever att situationen för de mänskliga rättigheterna i deras land har försämrats det senaste året.
Parlamentet ser med oro på de allvarliga kränkningarna av de mänskliga rättigheterna och internationell humanitär rätt på allt fler platser runt om i världen samt den utbredda straffriheten för dessa kränkningar.
5.
Europaparlamentet beklagar djupt att vissa auktoritära ledare, trots att det finns ett behov av att genom global solidaritet fokusera på att bemöta hotet från klimatförändringarna och återhämtningen från de negativa effekterna av covid-19-pandemin, har, utöver att missköta pandemin och de globala resurserna, förstärkt sitt förtryck mot den politiska oppositionen, oliktänkande, människorättsförsvarare, det civila samhällets organisationer, inbegripet samhällsstyrda och trosbaserade organisationer, och oberoende medier, samt drivit på och utökat pågående interna och internationella konflikter och startat nya, med förödande konsekvenser för de mänskliga rättigheterna.
Parlamentet fördömer de flertalet fall där auktoritära ledare missbrukat pandemins effekter för att motivera en skärpning av sin repressiva politik.
6.
Europaparlamentet betonar vikten av att EU och dess medlemsstater konsekvent agerar tillsammans, särskilt i multilaterala forum, för att ta itu med globala utmaningar för mänskliga rättigheter och demokrati och för att upprätthålla konsekvens inom sin inre och yttre politik.
Parlamentet anser att bibehållandet av regeln om enhällighet för vissa av EU:s utrikespolitiska beslut, inbegripet sanktioner mot dem som begår brott mot de mänskliga rättigheterna, står i vägen för nödvändiga avgörande åtgärder grund av förändrade geopolitiska omständigheter och därför bör omprövas.
7.
Europaparlamentet kräver att EU och dess medlemsstater ska stärka sina insatser över hela världen i syfte att stödja demokratin och de mänskliga rättigheterna.
Parlamentet uppmanar i detta avseende EU och dess medlemsstater att, såväl enskilt som i samarbete med likasinnade internationella partner, avvärja oacceptabla försök att försvaga de demokratiska institutionerna och universella mänskliga rättigheter och begränsa det utrymme och den funktion som civilsamhället har.
Parlamentet bekräftar på nytt värdet av multilateralism som ett instrument för att uppnå detta mål.
Parlamentet betonar vikten av att sätta demokrati och människorättsfrågor i centrum för EU:s diplomatiska förbindelser med alla motparter, särskilt med länder som betraktas som strategiska partner.
Parlamentet betonar dessutom vikten av att sätta människorättsfrågor i centrum för EU:s parlamentariska verksamhet, bland annat genom att uppgradera underutskottet för mänskliga rättigheter till ett fristående utskott.
Parlamentet noterar lanseringen den 26 augusti 2022 av ett pilotprojekt för att inrätta en europeisk diplomatakademi.
8.
Europaparlamentet upprepar att det ambitiösa åtagandet och retoriken inom EU:s utrikespolitik för mänskliga rättigheter kräver att EU föregår med gott exempel för att undvika att trovärdigheten undergrävs när EU motsätter sig den globala demokratiska nedgången.
Parlamentet uppmanar EU:s institutioner och organ, inklusive Europeiska utrikestjänsten, att se till att EU:s och medlemsstaternas skyldigheter i fråga om mänskliga rättigheter genomförs konsekvent i EU: s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik.
Parlamentet uppmuntrar dem i detta avseende att använda alla diplomatiska verktyg, både privat och offentligt, och både bilateralt och i multilaterala forum, för att ta upp människorättsfrågor med partnerländer.
Parlamentet upprepar sin uppmaning till EU att vara särskilt noga med att bedöma och förhindra alla överträdelser i samband med sin egen politik, sina projekt och sin egen finansiering, bland annat av Europeiska investeringsbanken och Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling, i tredjeländer och att skapa en klagomålsmekanism för personer eller grupper vars rättigheter kan ha kränkts av EU:s verksamhet i dessa länder.
Aggressionskriget mot Ukraina
9.
Europaparlamentet fördömer i starkast möjliga ordalag Rysslands olagliga, ogrundade och oprovocerade aggressionskrig mot Ukraina, samt Belarus inblandning som möjliggör för Ryssland att utföra dödliga attacker mot Ukraina från belarusiskt territorium.
I detta avseende uttrycker parlamentet sin djupa bedrövelse över det mänskliga lidandet och fördömer de allvarliga kränkningarna av de mänskliga rättigheterna och internationell humanitär rätt, som ryska väpnade styrkor och deras inofficiella styrkor gjort sig skyldiga till i Ukraina.