16.6.2023
SV
Europeiska unionens officiella tidning
C 214/27 Onsdagen, 18 januari 2023
— med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2021/509 av den 22 mars 2021 om inrättande av en europeisk fredsfacilitet och om upphävande av beslut (Gusp) 2015/528 (3), — med beaktande av rådets slutsatser om covid-19, krishantering och resiliens, säkerhet och försvar, externa aspekter av migration samt yttre förbindelser, som antogs den 16 december 2021, — med beaktande av sin rekommendation av den 23 november 2022 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om EU:s nya utvidgningsstrategi (4), — med beaktande av Natos strategiska koncept, som Natomedlemsländernas stats- och regeringschefer antog vid Nato-toppmötet i Madrid den 29 juni 2022, — med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1325 av den 31 oktober 2000, genom vilken agendan för kvinnor, fred och säkerhet inrättades, — med beaktande av det gemensamma meddelandet från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och kommissionen av den 25 november 2020 EU:s tredje handlingsplan för jämställdhet: En ambitiös agenda för jämställdhet och kvinnors egenmakt i EU:s yttre åtgärder (JOIN(2020)0017), — med beaktande av sin resolution av den 14 december 2022 om utsikterna till en tvåstatslösning för Israel och Palestina (5), — med beaktande av den gemensamma förklaringen om samarbetet mellan EU och Nato som undertecknades den 10 januari 2023 av Europeiska rådets ordförande, kommissionens ordförande och Nordatlantiska fördrag­ sorganisationens generalsekreterare, — med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, — med beaktande av yttrandet från utskottet för konstitutionella frågor, — med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikes frågor (A9-0292/2022), och av följande skäl: A. Ryska federationens oprovocerade och oberättigade militära aggression mot Ukraina, med stöd av Lukasjenkaregimen i Belarus, har åter tagit kriget till den europeiska kontinenten och orsakat omfattande förstörelse och stort lidande.
Ryssland har begått krigsförbrytelser mot Ukraina.
Allt detta utgör ett betydande hot mot och en fortsatt utmaning för den europeiska och globala säkerheten.
Ryssland har framfört kärnvapenhot.
De globala leveranskedjorna har påverkats negativt och livsmedelstryggheten har undergrävts i många delar av världen.
Rysslands olagliga anfallskrig mot Ukraina har skapat ekonomisk osäkerhet, lett till ökade energipriser och förvärrat klimatkrisen och har stor potential att ytterligare destabilisera många medlemsstater och tredjeländer, särskilt länderna på västra Balkan och i det östliga partnerskapet, och har därmed avsevärt förändrat den geopolitiska kontexten för EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (Gusp).
Anfallskriget mot Ukraina var en del av Putins plan att omforma den euroatlantiska säkerhetsarkitekturen.
Denna plan har omintetgjorts tack vare den ukrainska arméns heroiska försvar.
Sedan 2014 har EU inte fullt ut kunnat utnyttja sina gemensamma säkerhets- och försvarsinstrument (GSFP) för att effektivt stödja Ukrainas kamp mot Ryssland, även om vissa förbättringar uppnåtts under året.
För att uppfattas som en framgångsrik och trovärdig global aktör måste EU vidareutveckla sin kapacitet och stärka den politiska viljan för att skapa säkerhet i sitt omedelbara grannskap.
B. Det östra grannskapet och västra Balkan är i behov av fredlig konfliktlösning, förbättrad stabilitet och säkerhet samt ökat ömsesidigt samarbete.
Säkerheten i dessa regioner hotas starkt av Rysslands invasion av Ukraina och risken att detta angrepp spiller över på grannländerna.
Destabiliseringen av vårt omedelbara grannskap hotar EU:s stabilitet, fred och säkerhet.
(3) (4) (5)
EUT L 102, 24.3.2021, s. 14.
Antagna texter, P9_TA(2022)0406.
Antagna texter, P9_TA(2022)0443.