16.6.2023
SL
Uradni list Evropske unije
C 214/83 sreda 18. januarja 2023
3. opozarja, da bi bilo treba akcijski načrt EU za človekove pravice in demokracijo za obdobje 2020–2024 uporabiti kot načrt prednostnih nalog EU na področju človekovih pravic, zato bi moral biti v središču vseh zunanjepolitičnih dejavnosti EU; poudarja, kako pomembno je, da države članice prevzamejo odgovornost za akcijski načrt EU in javno poročajo o svojih ukrepih v okviru akcijskega načrta; spodbuja nacionalne in regionalne parlamente, nacionalne institucije za človekove pravice in organizacije civilne družbe, naj sodelujejo z organi na ravni držav članic v zvezi s prispevki k izvajanju zunanje politike EU na področju človekovih pravic; poziva, naj bo Parlament vključen v prihodnji pregled in posodobitev vseh smernic EU o človekovih pravicah s strani Sveta ter naj se zagotovi večja preglednost pri njihovem izvajanju;
4. izraža globoko zaskrbljenost zaradi resnih groženj človekovim pravicam in demokraciji po vsem svetu in ugotavlja, da se število demokracij še naprej zmanjšuje, število avtoritarnih režimov pa povečuje, ter da so se razmere na področju človekovih pravic za skoraj 75 % svetovnega prebivalstva v njihovih državah v preteklem letu poslabšale; z zaskrbljenostjo opozarja na hude kršitve človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava v vse več krajih po svetu ter na razširjeno nekaznovanje teh kršitev;
5. obžaluje, da nekateri avtoritarni voditelji poleg slabega upravljanja pandemije in svetovnih virov povečujejo svojo represijo politične opozicije, nasprotovanja, zagovornikov človekovih pravic, organizacij civilne družbe, vključno s tistimi, ki jih vodijo skupnosti, ter mnenjskimi in verskimi organizacijami, in neodvisnih medijev ter podžigajo in poglabljajo obstoječe notranje in mednarodne konflikte ter sprožajo nove, ki imajo uničujoče posledice za človekove pravice, čeprav bi se bilo treba po vsem svetu solidarno osredotočiti na grožnje, ki jih predstavljajo podnebne spremembe, in odpravljanje negativnih učinkov pandemije covida-19; obžaluje številne primere, ko so avtoritarni voditelji zlorabili učinke pandemije, da bi upravičili zaostrovanje svojih represivnih politik;
6. poudarja, kako pomembno je, da EU in njene države članice pri reševanju svetovnih izzivov na področju človekovih pravic in demokracije dosledno delujejo skupaj, zlasti v večstranskih forumih, ter da ohranijo doslednost svojih notranjih in zunanjih politik; meni, da vztrajanje pri soglasju za nekatere zunanje politične odločitve EU, tudi sankcije za kršitelje človekovih pravic, ovira nujno odločno ukrepanje zaradi spremenljivih geopolitičnih okoliščin in bi bilo treba zato o njem ponovno razmisliti;
7. poziva EU in njene države članice, naj okrepijo svoja prizadevanja po vsem svetu, da bi podprle demokracijo in človekove pravice; v zvezi s tem poziva EU in njene države članice, naj same in v sodelovanju s podobno mislečimi mednarodnimi partnerji preprečijo nesprejemljive poskuse oslabitve demokratičnih institucij in splošnih človekovih pravic ter zmanjšanja prostora in vloge civilne družbe; ponovno poudarja pomen multilateralizma kot instrumenta za doseganje tega cilja; poudarja, da je treba vprašanja demokracije in človekovih pravic postaviti v središče diplomatskih odnosov EU z vsemi sogovorniki, zlasti z državami, ki veljajo za naše strateške partnerice; poudarja tudi, kako velikega pomena je vprašanja človekovih pravic postaviti v središče parlamentarnih dejavnosti EU, tudi z nadgradnjo pododbora za človekove pravice v samostojen odbor; ugotavlja, da se je 26. avgusta 2022 začel izvajati pilotni projekt za ustanovitev evropske diplomatske akademije;
8. ponovno izjavlja, da mora biti EU v skladu s svojimi ambicioznimi zavezami in svojo retoriko zunanje politike na področju človekovih pravic postaviti zgled, da se prepreči spodkopavanje njene verodostojnosti pri nasprotovanju svetovnemu demokratičnemu nazadovanju; poziva institucije in organe EU, vključno z Evropsko službo za zunanje delovanje (ESZD), naj zagotovijo, da bodo EU in države članice v skupni zunanji in varnostni politiki EU dosledno izvajale svoje obveznosti na področju človekovih pravic; glede tega jih spodbuja, naj uporabijo vsa diplomatska orodja, tako zasebno kot javno, ter dvostranske in večstranske forume za opozarjanje na vprašanja človekovih pravic s partnerskimi državami; ponovno poziva EU, naj bo posebej pozorna, da se ocenijo in preprečijo kršitve, povezane z njenimi politikami, projekti in financiranjem, tudi s strani Evropske investicijske banke in Evropske banke za obnovo in razvoj, v tretjih državah, ter vzpostavi mehanizem za pritožbe, namenjen posameznikom ali skupinam, katerih pravice bi bile lahko kršene pri delovanju EU v teh državah;
Vojna agresija proti Ukrajini
9. najostreje obsoja nezakonito, neupravičeno in neizzvano rusko agresijo proti Ukrajini ter sodelovanje Belorusije, ki Rusiji s svojega ozemlja omogoča smrtonosne napade na Ukrajino; v zvezi s tem izraža globoko žalost zaradi človeškega trpljenja in obsoja hude kršitve človekovih pravic in mednarodnega humanitarnega prava, ki so jih v Ukrajini povzročile ruske oborožene sile in njihovi zavezniki;