16.6.2023
SL
Uradni list Evropske unije
C 214/29 sreda 18. januarja 2023
L. ker vlada Ruske federacije pod vodstvom Vladimirja Putina še naprej izvaja mednarodna teroristična dejanja zoper politične nasprotnike in suverene države, ki so od leta 2014 dosegla vrhunec v invaziji na Ukrajino in njeni zasedbi;
M. ker so svetovne posledice neupravičene invazije Ruske federacije na Ukrajino še hujše zaradi posledic sedanje pandemije covida-19, ki se je začela v Wuhanu na Kitajskem in je brez primere; ker vrnitev obsežne vojne na evropsko celino, gospodarska nestabilnost in namerna instrumentalizacija energetske nestanovitnosti s strani Ruske federacije povzročajo takojšnjo geopolitično negotovost za državljane Evropske unije, države kandidatke in bodoče države kandidatke ter za partnerje po vsem svetu;
N. ker mora biti Unija za uresničitev strateške avtonomije sposobna obravnavati vse zadeve, ki so strateškega pomena za EU, ne da bi se pri tem neupravičeno zanašala na zmogljivosti tretjih držav in akterjev, ki niso iz EU, tudi z odpravo ranljivosti, zaradi katerih je Unija dovzetna za notranjo delitev in prisilne koncesije avtoritarnim akterjem; ker bo uresničitev strateške avtonomije Uniji omogočila, da dodatno okrepi svoje zunanje delovanje na podlagi moči, učinkoviteje zasleduje in širi svoje interese, ki temeljijo na vrednotah, ter okrepi svoj prispevek h globalnemu multilateralizmu, mirnemu reševanju konfliktov ter razvoju demokracije, pravne države in temeljnih pravic po vsem svetu; ker se EU ne bo mogla braniti ali biti verodostojen akter brez resničnih naložb v obrambo držav članic; ker je kljub stalni ruski agresiji proti Ukrajini vse od leta 2014 le nekaj zaveznic, ki so države članice, zlasti tistih na vzhodnem krilu, sprejelo odločitev voditeljev Nata, da se vsaj 2 % BDP nameni za obrambne izdatke; ker doseganje tega praga kaže resnično voljo, da se hkrati okrepita evropska varnost in položaj EU;
O.
ker je prostovoljni pristop evropskih držav k EU še vedno najuspešnejši zunanjepolitični instrument Unije; ker so evropski voditelji 23. junija 2022 Ukrajini in Republiki Moldaviji podelili status kandidatke za članstvo v EU ter priznali evropsko perspektivo Gruzije; ker je Evropski svet 15. decembra 2022 Bosni in Hercegovini podelil status kandidatke za članstvo v EU, Republika Kosovo pa je vložila prošnjo za članstvo v EU;
P. ker SZVP Unije temelji na načelih demokracije, pravne države, univerzalnosti in nedeljivosti človekovih pravic in temeljnih svoboščin, spoštovanju človekovega dostojanstva, načelih enakosti in solidarnosti ter na spoštovanju načel Ustanovne listine OZN in mednarodnega prava; ker so vrednote Unije, kot so zapisane v členu 2, členu 3(5) in členu 21 PEU, v njenem neposrednem interesu; ker se avtokratski pritisk na te demokratične vrednote še naprej povečuje in zmanjšuje nadzor nad zlorabo moči, povečuje pogostost in resnost kršitev človekovih pravic ter omejuje prostor za civilno družbo, neodvisne medije in demokratična opozicijska gibanja; ker je po podatkih organizacije Freedom House v letu 2021 šestnajsto leto zapored prišlo do svetovnega demokratičnega nazadovanja;
Q. ker učinki podnebnih sprememb vse bolj vplivajo na različne vidike življenja ljudi ter na razvojne možnosti, svetovno geopolitično ureditev in globalno stabilnost; ker bodo tisti, ki imajo na voljo manj sredstev za prilagajanje podnebnim spremembami, najbolj občutili posledice slednjih; ker bi se morala zunanja politika EU bolj osredotočati na spodbujanje večstranskih dejavnosti, in sicer s sodelovanjem pri specifičnih vprašanjih, povezanih s podnebjem, z vzpostavljanjem strateških partnerstev ter s krepitvijo sodelovanja in odnosov med državnimi in nedržavnimi akterji, vključno s tistimi, ki bistveno prispevajo k svetovnemu onesnaževanju;
R. ker je na pravilih temelječ mednarodni red, ki izhaja iz mednarodnega prava in institucij multilateralizma, izpostavljen vse večjemu tveganju, tako notranjemu kot zunanjemu; ker avtokratske države, ki delujejo samostojno in z usklajenim delovanjem, poskušajo spodkopati večstranske organizacije in agencije ter mednarodno humanitarno pravo in pravo človekovih pravic, s kooptiranjem ogroziti pomen navedenega prava ali ga zaobiti ali preprečiti njegovo izvajanje, hkrati pa spodbujati nadaljnji razvoj avtokratskih norm v EU in tretjih državah, tudi z uporabo diplomatskih, gospodarskih ali vojaških spodbud in prisile ter z dezinformacijskimi kampanjami; ker so ruska invazija na Ukrajino in njena namerna vojna hudodelstva napad na temelje multilateralnega svetovnega reda, ki temelji na pravilih;