16.6.2023
SL
Uradni list Evropske unije
C 214/155 četrtek 19. januarja 2023
S.
ker je treba zagotoviti, da bo centralizacija upravljanja ribištva, ki jo zagovarja SRP, združljiva z lokalnim upravljanjem, ki je bistvenega pomena za socialno-ekonomsko vzdržnost sektorja;
T.
ker je regionalizacija eden od stebrov SRP in ker je decentraliziran pristop zlasti pomemben za sektor malega priobalnega ribolova, ob upoštevanju razlik v ribiškem sektorju med posameznimi državami članicami;
U.
ker je lokalno soupravljanje ključnega pomena za sodelovanje segmenta malega ribolova v postopku odločanja;
V.
ker SRP ne zagotavlja jasne in diferencirane zakonodajne podpore malemu ribolovu, ki bi lahko pripomogla k njegovi socialno-ekonomski vzdržnosti; ker tudi države članice ne uvajajo učinkovitih ukrepov za to vrsto ribolova;
W.
ker v številnih evropskih obalnih regijah, zlasti v Sredozemlju, mali ribolov in nabiranje školjk delujeta na presečišču ekonomske, socialne in okoljske razsežnosti, kar pomembno prispeva k socialno-ekonomski blaginji, zaposlovanju ter spodbujanju ekonomske in socialne kohezije v številnih obalnih regijah in najbolj oddaljenih regijah, ki se pogosto soočajo s strukturnimi omejitvami in potrebujejo podporo za izkoriščanje priložnosti za gospodarsko diverzifikacijo;
X.
ker se zato prihodek iz ribolova ne bi smel obravnavati le kot dobiček, saj prispeva tudi k ohranjanju načina življenja, ki ima za številne obalne skupnosti izjemno kulturno in zgodovinsko vrednost, hkrati pa zagotavlja pomembno socialno in ekonomsko varnostno mrežo; ker je v tem smislu sektor malega ribolova rešitev za vse večje odseljevanje, staranje prebivalstva in vse večjo brezposelnost, kar so glavni izzivi za večino obalnih regij evropskih držav in otokov; ker je vpliv sektorja malega ribolova na družbeno in kulturno dediščino obalnih območij izjemen in raznolik;
Y.
ker ima lahko sektor malega ribolova temeljno vlogo pri doseganju ciljev trajnostnega razvoja, kar je izrecno priznano v podcilju št.
14.b; ker lahko sektor malega ribolova prispeva tudi k drugim političnim zahtevam, na katerih temeljijo cilji trajnostnega razvoja, kot so cilj št.
2 – „Odprava lakote“ in podcilj 2.3, cilj št.
5 –„Enakost spolov“ ter podcilja 5. a in 5.b, cilj št.
8 – „Dostojno delo in gospodarska rast“ in podcilj 8.5 ter cilj št.
13 –„Podnebni ukrepi“ kot celota;
Z.
ker imajo ribiči vlogo „varuhov morja“, ribolov pa prispeva k oskrbi z živili, bogatimi z beljakovinami, ki so del zdrave in uravnotežene prehrane;
AA.
ker je velika večina nesreč in izrednih dogodkov na ribiških plovilih posledica človeških dejavnikov (62,4 %), drugi najpogostejši vzrok pa so napake v sistemu/opremi (23,2 % primerov);
AB.
ker se mali ribolov velikokrat izvaja samo z enim poklicnim ribičem na krovu;
AC. ker vprašanj, povezanih z varnostjo in udobnostjo flote malega ribolova, ni mogoče obravnavati ločeno od ribolovnega napora in donosa rib; ker v zvezi s tem omejitev bruto tonaže kot merilo za merjenje ribolovne zmogljivosti negativno vpliva na varnost in udobnost flote malega ribolova, saj omejuje spodbudo za zamenjavo in posodobitev plovil ali povečanje razpoložljivega prostora, da bi izboljšali udobje posadke, varnost in nenazadnje privlačnost sektorja, zlasti za mlade in ženske;
AD. ker tovrstnih z varnostjo povezanih vprašanj ni mogoče obravnavati ločeno od posebnosti flote malega ribolova v državah članicah, na primer od dejstva, da je flota lahko izpostavljena visoki stopnji tveganja zaradi pomanjkljivih specializiranih varnostnih nasvetov za sektor, individualne narave dela, dolgega delovnega časa ali nevarnosti ujetja v opremo; ker se za floto pogoji delovanja razlikujejo; ker del flote deluje s plaž ali iz luk in pristanišč, kjer so pogoji delovanja zelo pogosto negotovi; ker bi bilo treba glede na te razmere razmisliti o tem, da bi se pogonska moč prilagodila značilnostim in pogojem delovanja flote brez povečanja ribolovnega napora ali stopenj ulova, s čimer bi za floto vzpostavili varnejše pogoje pri vplutju v pristanišče in izplutju iz njega;