16.6.2023
SK
Úradný vestník Európskej únie
C 214/83 Streda 18. januára 2023
3. pripomína, že akčný plán EÚ pre ľudské práva a demokraciu na roky 2020 – 2024 by sa mal používať ako plán priorít EÚ v oblasti ľudských práv, a preto by mal byť ústredným prvkom všetkých vonkajších politík EÚ; kladie dôraz na to, že je dôležité, aby členské štáty vzali akčný plán EÚ za svoj a verejne informovali o svojich opatreniach prijatých podľa neho; nabáda národné a regionálne parlamenty, národné inštitúcie pre ľudské práva a organizácie občianskej spoločnosti, aby komunikovali s orgánmi na úrovni členských štátov o ich prínose k vykonávaniu vonkajšej politiky EÚ v oblasti ľudských práv; žiada, aby bol Európsky parlament zapojený do budúceho preskúmania a aktualizácie akýchkoľvek usmernení EÚ v oblasti ľudských práv zo strany Rady a aby sa zabezpečila väčšia transparentnosť pri ich vykonávaní;
4. vyjadruje hlboké znepokojenie nad vážnym ohrozením ľudských práv a demokracie na celom svete a konštatuje, že počet demokracií naďalej klesá, zatiaľ čo počet autoritárskych režimov rastie a takmer 75 % obyvateľov sveta zažilo v minulom roku zhoršenie situácie v oblasti ľudských práv vo svojej krajine; so znepokojením zdôrazňuje závažné porušovanie ľudských práv a medzinárodného humanitárneho práva na čoraz väčšom počte miest na svete, ako aj rozšírenej beztrestnosti za takéto porušovanie;
5. vyjadruje poľutovanie nad tým, že napriek potrebe sústrediť sa na reakcie na hrozby, ktoré predstavuje zmena klímy, a na zotavenie z nepriaznivého dosahu pandémie ochorenia COVID-19 prostredníctvom celosvetovej solidarity niektorí autoritárski vodcovia popri zlom riadení pandémie a globálnych zdrojov zintenzívnili represie proti politickej opozícii, disentu, obhajcom ľudských práv, organizáciám občianskej spoločnosti vrátane komunitných organizácií a organizácií založených na presvedčení alebo viere, mimovládnym organizáciám, obhajcom ľudských práv a nezávislým médiám, ako aj podnecovali a rozširovali existujúce vnútorné a medzinárodné konflikty a vyvolávali nové konflikty s ničivými dôsledkami na ľudské práva; vyjadruje poľutovanie nad niekoľkými prípadmi, keď autoritárski vodcovia zneužili účinky pandémie na odôvodnenie sprísnenia svojich represívnych politík;
6. zdôrazňuje, že je dôležité, aby EÚ a jej členské štáty dôsledne konali spoločne a jednotne najmä na mnohostranných fórach s cieľom riešiť globálne výzvy v oblasti ľudských práv a demokracie a aby pritom zachovali konzistentnosť so svojimi vnútornými a vonkajšími politikami; zastáva názor, že zachovanie pravidla jednomyseľnosti pre niektoré zahraničnopolitické rozhodnutia EÚ vrátane sankcií voči porušovateľom ľudských práv môže brániť rozhodným krokom, ktoré si vyžadujú meniace sa geopolitické okolnosti, a preto by sa malo prehodnotiť;
7. naliehavo vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby zintenzívnili svoje úsilie na podporu demokracie a ľudských práv na celom svete; v tejto súvislosti vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby samostatne aj v spolupráci s podobne zmýšľajúcimi medzinárodnými partnermi zabránili neprijateľným pokusom o oslabenie demokratických inštitúcií a všeobecných ľudských práv a zmenšujú priestor a úlohu občianskej spoločnosti; potvrdzuje hodnotu multilateralizmu ako nástroja na dosiahnutie tohto cieľa; zdôrazňuje, že je dôležité, aby sa otázky demokracie a ľudských práv stali ústredným bodom diplomatických vzťahov EÚ so všetkými partnermi, najmä s krajinami, ktoré sa považujú za strategických partnerov; okrem toho zdôrazňuje, že je dôležité, aby sa otázky ľudských práv stali ústredným bodom parlamentnej činnosti EÚ, a to aj prostredníctvom povýšenia Podvýboru pre ľudské práva na samostatný výbor; berie na vedomie, že 26. augusta 2022 sa začal pilotný projekt na zriadenie európskej diplomatickej akadémie;
8. opakuje, že ambiciózny záväzok a rétorika zahraničnej politiky EÚ v oblasti ľudských práv si vyžaduje, aby išla príkladom s cieľom predísť oslabeniu jej dôveryhodnosti v boji proti globálnemu úpadku demokracie; vyzýva inštitúcie a orgány EÚ vrátane Európskej služby pre vonkajšiu činnosť (ďalej len „ESVČ“), aby v zahraničnej politike EÚ zabezpečili dôsledné uplatňovanie záväzkov EÚ a členských štátov v oblasti ľudských práv; nabáda ich, aby pritom využili všetky diplomatické nástroje, súkromné aj verejné, na bilaterálnych aj multilaterálnych fórach, na otvorenie otázok ľudských práv s partnerskými krajinami; opakuje výzvu, aby EÚ zvlášť dôkladne posúdila všetky porušenia spojené so svojimi vlastnými politikami, projektmi a financovaním vrátane financovania z Európskej investičnej banky a Európskej banky pre obnovu a rozvoj v tretích krajinách a aby im zabraňovala, a to aj vytvorením mechanizmu podávania sťažností pre jednotlivcov alebo skupiny, ktorých práva mohli byť porušené činnosťou EÚ v týchto krajinách;
Útočná vojna Ruska voči Ukrajine
9. čo najdôraznejšie odsudzuje nezákonnú, neodôvodnenú a nevyprovokovanú útočnú vojnu Ruska proti Ukrajine, ako aj zapojenie Bieloruska, ktoré umožnilo Rusku začať smrtiace útoky proti Ukrajine zo svojho územia; v tejto súvislosti vyjadruje hlboký zármutok nad ľudským utrpením a odsudzuje vážne porušovanie ľudských práv a medzinárodného humanitárneho práva, ktoré páchajú ruské ozbrojené sily a ich prisluhovači na Ukrajine;