C 214/24
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
16.6.2023
Miercuri, 18 ianuarie 2023
36. subliniază că industria jocurilor video, utilizatorii și părinții nu trebuie să subestimeze riscurile și efectele cauzate de tulburarea provocată de jocurile video; reamintește că cercetările științifice au arătat că pubertatea și adolescența sunt perioade de viață în care oamenii sunt mai vulnerabili la comportamentele care induc dependențe; solicită să se continue colaborarea între dezvoltatorii de jocuri video, editori, platforme și comunitatea generală a părților interesate, inclusiv autoritățile naționale competente și Comisia, pentru a contribui la atenuarea riscului de dependență față de jocurile video; propune lansarea mai multor campanii de conștientizare pentru a se asigura că părinții și tinerii jucători sunt conștienți de riscurile legate de tulburarea jocurilor de noroc și invită dezvoltatorii de jocuri să evite conceperea unor jocuri manipulatoare care pot duce la dependență de jocuri, izolare și hărțuire cibernetică;
37.
observă că nu există date defalcate la nivelul UE privind timpul mediu petrecut jucând jocuri, cheltuielile medii legate de jucat, experiența generală de joc și efectele sociopsihologice care decurg din aceasta; invită Comisia să colecteze anual aceste date și să prezinte un raport pe această temă Parlamentului;
38. remarcă faptul că industria jocurilor de noroc are acces la volume mari de date cu caracter personal, uneori sensibile; subliniază că industria trebuie să se asigure că prelucrarea datelor cu caracter personal este făcută cu respectarea Regulamentului general privind protecția datelor și că profilurile utilizatorilor create cu ajutorul datelor comportamentale nu sunt folosite în scopuri de manipulare și discriminatorii; invită autoritățile competente să se asigure că legislația relevantă a UE și cea națională sunt aplicate în mod riguros; subliniază că analiza modelelor de jucătorilor prin colectarea de date nu ar trebui să favorizeze tehnicile de „agățare” a jucătorilor, ci să se concentreze pe îmbunătățirea experienței de joc; încurajează dezvoltatorii să ia în considerare conceperea jocului în capitole sau să economisească frecvent puncte pentru a înlesni pauzele de atenție în timpul cărora jucătorii se pot deconecta;
39. atrage atenția că platformele de jocuri video online pot fi folosite de impostori pentru phishing; cere să se desfășoare campanii de informare pentru a crește gradul de conștientizare legat de riscurile implicate, în special în rândul minorilor și al tinerilor; 40.
îndeamnă industria jocurilor video, Comisia și statele membre să elaboreze un plan de acțiune pentru a asigura un echilibru de gen la toate nivelurile de dezvoltare în industria jocurilor online; invită, în plus, industria să evite obiectificarea femeilor, și să evite crearea, repetarea sau exacerbarea stereotipurilor de gen; subliniază că aceste practici mult prea frecvente creează un mediu ostil pentru femei și fete în jocurile online;
Garantarea unui mediu online sigur pentru utilizatorii de jocuri video online
41.
salută inițiativele lansate de industrie, cum ar fi Pan European Game Information (PEGI), care este folosit în 38 de țări; consideră că acest sistem de clasificare poate fi folositor mai ales pentru furnizarea de descriptori de conținut și informații cu privire la vârsta recomandată pentru a juca un anumit joc, ceea ce ar ajuta părinții să selecteze conținuturi de joc adecvate pentru copiii lor; subliniază că sistemul de clasificare reprezintă o parte a Codului de conduită PEGI, care are ca obiectiv colectiv asigurarea unui mediu sigur pentru jucători; salută abordarea actualizată adoptată de PEGI prin care consumatorii sunt informați în prezent dacă un joc include conținuturi plătite aparent aleatorii; subliniază că prezența conținutului plătit integrat în jocuri, inclusiv a conținutului aparent aleatoriu plătit, nu împiedică părinții să gestioneze accesul la acest tip de conținut, permițând în același timp unui copil să acceseze jocul de bază dacă este considerat adecvat vârstei sale; remarcă faptul că unele țări au introdus în legislație sistemul PEGI; invită Comisia să evalueze modul în care sistemul PEGI este aplicat în diferitele tipuri de jocuri disponibile pe piață și în întreaga Uniune, precum și să exploreze posibilitățile de consacrare a acestuia în legislația UE pentru ca sistemul PEGI și codul său de conduită să devină un sistem armonizat și obligatoriu de clasificare în funcție de vârstă aplicabil tuturor dezvoltatorilor de jocuri video, magazinelor de aplicații și platformelor online, pentru a evita fragmentarea pieței unice și pentru a oferi securitate juridică industriei jocurilor video; 42. recunoaște potențialul sistemului PEGI de a furniza consumatorilor informații precontractuale importante; consideră însă că această inițiativă luată de industrie ar trebui să fie însoțită de măsuri suplimentare care să asigure cel mai înalt nivel de protecție a consumatorilor și pentru a rezolva problemele de drept al consumatorului create de mecanismele de achiziții în joc și de „cutiile de pradă”.
43.
încurajează industria, inclusiv platformele de jocuri și cei care le publică, experții independenți și agențiile de rating să continue campaniile de conștientizare legate de sistemul PEGI pentru ca cât mai mulți părinți să îl cunoască, și să rămână receptivi pentru a adapta sistemul de rating la evoluțiile din domeniul jocurilor video și al conținutului acestora, pentru a continua să înlesnească deciziile părinților;