16.6.2023
RO
Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
C 214/137 Joi, 19 ianuarie 2023
X. întrucât cooperarea cu partenerii internaționali este esențială pentru a proteja fondurile UE cheltuite în afara Europei și partea de venituri a bugetului UE; întrucât OLAF a semnat în 2021 acorduri de cooperare administrativă cu două autorități internaționale partenere, Parchetul General al Ucrainei și Organizația Mondială a Vămilor (OMV); întrucât OLAF a organizat în 2021 evenimente online pentru a stabili noi contacte operaționale cu autoritățile de anchetă din țările din afara UE și pentru a încuraja raportarea fraudelor și a neregulilor prin intermediul delegațiilor UE din întreaga lume, 1. salută Al 33-lea raport anual privind protejarea intereselor financiare ale Uniunii Europene – Combaterea fraudei – 2021; 2. este conștient de faptul că 2021 a fost un an dificil în care impactul pandemiei de COVID-19 a necesitat adaptarea strategiilor de control și concentrarea pe prevenire prin măsuri specifice de atenuare și prin acțiuni specifice de detectare a neregulilor și a fraudelor; 3. reamintește că, la 19 februarie 2021, a intrat în vigoare MRR, care este principalul pilon al NGEU, fiind finanțat prin împrumuturile Comisiei de pe piețele de capital și având drept obiectiv să asigure finanțarea retroactivă a reformelor și a investițiilor în statele membre de la data la care a debutat pandemia, în februarie 2020; 4. subliniază că, în 2021, operațiunile au fost eligibile pentru finanțare din partea UE în temeiul CFM 2014-2020 (care se va încheia în 2024), în temeiul CFM 2021-2027 și în cadrul NGEU; 5. subliniază că noul CFM 2021-2027, în cadrul căruia ultimele programe au fost adoptate în 2021, împreună cu planul de redresare NGEU, oferă UE 1,8 mii de miliarde EUR, ceea ce reprezintă un volum de resurse fără precedent; evidențiază că Parlamentul (pentru a asigura descărcarea de gestiune), OLAF, CCE, Comisia însăși și, după caz, EPPO pot accesa date relevante și pot verifica utilizarea fondurilor pentru a completa și a consolida măsurile de audit prevăzute de regulamentele în vigoare; 6.
observă că Parlamentul și Comisia sa pentru control bugetar ar trebui să aibă un rol important în guvernanța MRR, inclusiv prin dialoguri periodice structurate, în cadrul cărora Comisia să fie invitată să discute punerea în aplicare a MRR, Comisia având obligația de a ține seama de opiniile formulate în dialogurile respective; 7. subliniază că este necesar și de așteptat, de asemenea, să existe un nivel ridicat de atenție și control pentru a garanta că aceste fonduri pot contribui în mod optim la obiectivele comune ale Uniunii; reamintește presiunea sporită asupra autorităților care gestionează fondurile UE, volumul crescut de resurse mobilizate și riscurile sporite legate de gestionarea lor (în urma introducerii, în contextul pandemiei, a unor proceduri simplificate și urgente, care sunt predispuse la abuzuri); 8. consideră că îmbunătățirea transparenței, digitalizarea luptei împotriva fraudei și consolidarea și dezvoltarea continue ale evaluării riscurilor de fraudă și ale gestionării riscurilor de fraudă ar trebui continuate în paralel cu o punere în aplicare corectă a arhitecturii antifraudă a UE; 9.
solicită niveluri sporite de digitalizare, interoperabilitate a sistemelor de date și armonizare a raportării, monitorizării și auditului în UE și, în acest scop, își reiterează apelul adresat Comisiei de a armoniza definițiile astfel încât să se poată obține date comparabile în întreaga UE; 10.
invită Comisia să prezinte o propunere legislativă privind asistența administrativă reciprocă în domeniile referitoare la cheltuirea finanțării UE în care acest tip de asistență nu este prevăzută; încurajează Comisia să elaboreze un sistem de schimb de informații între autoritățile competente pentru a permite verificarea încrucișată a înregistrărilor contabile privind tranzacțiile dintre două sau mai multe state membre, în vederea evitării fraudelor transnaționale care afectează fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI), astfel încât să se asigure o abordare transversală a protecției intereselor financiare ale UE; 11. își exprimă îngrijorarea cu privire la publicarea destul de târzie a Raportului PIF anual, deoarece raportul pentru anul n este publicat doar în luna septembrie din anul n+1; înțelege că motivul principal este legat de faptul că statele membre își transmit informațiile destul de târziu; invită Comisia să fie mai proactivă în a solicita statelor membre să își transmită datele mai devreme, astfel încât raportul său anual să poată fi finalizat mai devreme, ceea ce ar permite ca rezoluția Parlamentului referitoare la raport să fie adoptată mai devreme, în mod ideal în cursul anului n+1;