16.6.2023.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 214/83 Trešdiena, 2023. gada 18. janvāris
3. atgādina, ka ES Rīcības plāns cilvēktiesību un demokrātijas jomā 2020.–2024. gadam būtu jāizmanto kā ES cilvēktiesību prioritāšu ceļvedis un ka tādēļ tam vajadzētu būt visu ES ārpolitikas jomu centrā; uzsver, cik svarīga ir dalībvalstu līdzatbildība par ES rīcības plānu un cik svarīgi ir publiski ziņot par dalībvalstu darbībām, kas tiek veiktas saskaņā ar to; mudina valstu un reģionālos parlamentus, valstu cilvēktiesību aizsardzības institūcijas un pilsoniskās sabiedrības organizācijas saistībā ar ieguldījumu ES ārpolitikas īstenošanā cilvēktiesību jomā sadarboties ar iestādēm dalībvalstu līmenī; aicina iesaistīt Parlamentu Padomes plānotajā ES cilvēktiesību pamatnostādņu pārskatīšanā un atjaunināšanā un nodrošināt lielāku pārredzamību to īstenošanā;
4. pauž dziļas bažas par nopietnajiem draudiem cilvēktiesībām un demokrātijai visā pasaulē, norādot, ka demokrātisko valstu skaits turpina samazināties, savukārt autoritāro režīmu skaits ir pieaudzis un gandrīz 75 % pasaules iedzīvotāju pēdējā gadā ir piedzīvojuši cilvēktiesību situācijas pasliktināšanos savā valstī; ar bažām uzsver nopietnos cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumus aizvien vairākās vietās visā pasaulē, kā arī plaši izplatīto nesodāmību par šādiem pārkāpumiem;
5. pauž nožēlu par to, ka, neraugoties uz nepieciešamību koncentrēties uz klimata pārmaiņu radīto draudu un Covid-19 pandēmijas negatīvo seku novēršanu, izmantojot globālo solidaritāti, daži autoritārie līderi līdztekus pandēmijas un globālo resursu nepareizai pārvaldībai ir pastiprinājuši represijas pret politisko opozīciju, citādi domājošiem, cilvēktiesību aizstāvjiem, pilsoniskās sabiedrības organizācijām, tostarp kopienu organizācijām un uz ticību un pārliecību balstītām organizācijām, neatkarīgiem medijiem, kā arī veicinājuši un paplašinājuši pastāvošos iekšējos un starptautiskos konfliktus un izraisījuši jaunas sadursmes ar postošu ietekmi uz cilvēktiesībām; pauž nožēlu par vairākiem gadījumiem, kad autoritārie līderi ir ļaunprātīgi izmantojuši pandēmijas sekas, lai attaisnotu savas represīvās politikas pastiprināšanu;
6. uzsver, ka ir svarīgi, lai ES un tās dalībvalstis darbotos kopīgi un saskaņoti, jo īpaši daudzpusējos forumos, lai risinātu globālas cilvēktiesību un demokrātijas problēmas un saglabātu konsekvenci savā iekšpolitikā un ārpolitikā; uzskata, ka vienprātības noteikuma saglabāšana attiecībā uz konkrētiem ES ārpolitikas lēmumiem, tostarp sankcijām cilvēktiesību pārkāpējiem, kavē izlēmīgu rīcību, kas nepieciešama ģeopolitisko apstākļu pārmaiņu dēļ, tāpēc šis noteikums būtu jāpārskata;
7. mudina ES un tās dalībvalstis pastiprināt centienus visā pasaulē, lai atbalstītu demokrātiju un cilvēktiesības; šajā saistībā aicina ES un tās dalībvalstis gan individuāli, gan sadarbībā ar līdzīgi domājošiem starptautiskiem partneriem kavēt nepieņemamus mēģinājumus vājināt demokrātiskās institūcijas un vispārējās cilvēktiesības un mazināt pilsoniskās sabiedrības iespējas un nozīmi; atkārtoti apliecina, ka multilaterālisms ir vērtīgs šā mērķa sasniegšanas instruments; uzsver, ka ir svarīgi demokrātijas un cilvēktiesību problēmjautājumus izvirzīt centrā ES diplomātiskajās attiecībās ar visiem partneriem, jo īpaši ar valstīm, kuras uzskata par stratēģiskiem partneriem; turklāt uzsver, ka ir svarīgi cilvēktiesību jautājumus izvirzīt ES parlamentārās darbības centrā, cita starpā pārveidojot Cilvēktiesību apakškomiteju par atsevišķu komiteju; norāda, ka 2022. gada 26. augustā tika sākts izmēģinājuma projekts, kura mērķis ir izveidot Eiropas Diplomātisko akadēmiju;
8. atkārto, ka ES ārpolitikas cilvēktiesību jomā vērienīgā apņemšanās un retorika uzliek tai pienākumu kļūt par paraugu, lai, pretojoties globālai demokrātijas lejupslīdei, nepieļautu savas uzticamības graušanu; aicina ES iestādes un struktūras, tostarp Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD), nodrošināt, lai ES ārpolitikā tiktu konsekventi īstenoti ES un dalībvalstu pienākumi cilvēktiesību jomā; šajā ziņā mudina tās izmantot visus diplomātiskos instrumentus gan privāti, gan publiski, kā arī divpusējos un daudzpusējos forumos, lai ar partnervalstīm apspriestu cilvēktiesību jautājumus; atkārtoti aicina ES ļoti rūpīgi izvērtēt un novērst jebkādus pārkāpumus trešās valstīs, kas saistīti ar tās politiku, projektiem, tostarp saistībā ar Eiropas Investīciju bankas un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas finansējumu, un izveidot sūdzību izskatīšanas mehānismu personām vai grupām, kuru tiesības, iespējams, ir pārkāptas ar ES darbībām šajās valstīs;
Agresijas karš pret Ukrainu
9. visstingrākajā veidā nosoda Krievijas nelikumīgo, neprovocēto un nepamatoto agresijas karu pret Ukrainu, kā arī Baltkrievijas iesaisti, kas ļāva Krievijai raidīt nāvējošus uzbrukumus pret Ukrainu no Baltkrievijas teritorijas; šajā saistībā pauž dziļu nožēlu par cilvēku ciešanām un nosoda nopietnus cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību pārkāpumus, ko veikuši Krievijas bruņotie spēki un to pilnvarotie Ukrainā;