16.6.2023.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 214/27 Trešdiena, 2023. gada 18. janvāris
— ņemot vērā Padomes 2021. gada 22. marta Lēmumu (KĀDP) 2021/509, ar ko izveido Eiropas Miera mehānismu un atceļ Lēmumu (KĀDP) 2015/528 (3), — ņemot vērā Padomes 2021. gada 16. decembrī pieņemtos secinājumus par Covid-19, krīžu pārvarēšanu un noturību, drošību un aizsardzību, migrācijas ārējiem aspektiem un ārējām attiecībām, — ņemot vērā 2022. gada 23. novembra ieteikumu Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētājas vietniekam / Savienības Augstajam pārstāvim ārlietās un drošības politikas jautājumos attiecībā uz jauno ES paplašināšanās stratēģiju (4), — ņemot vērā NATO stratēģisko koncepciju, ko NATO valstu un valdību vadītāji pieņēma NATO samitā Madridē 2022. gada 29. jūnijā, — ņemot vērā ANO Drošības padomes 2000. gada 31. oktobra Rezolūciju 1325, ar kuru izveidoja programmu sieviešu, miera un drošības jomā (SMD programma), — ņemot vērā Komisijas priekšsēdētājas vietnieka/Savienības Augstā pārstāvja ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas 2020. gada 25. novembra kopīgo paziņojumu par ES Dzimumu līdztiesības rīcības plānu (GAP) III “Vērienīga programma dzimumu līdztiesībai un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanai sievietēm ES ārējā darbībā” (JOIN(2020)0017), — ņemot vērā 2022. gada 14. decembra rezolūcija par izredzēm panākt divu valstu risinājumu attiecībā uz Izraēlu un Palestīnu (5), — ņemot vērā kopīgo deklarāciju par ES un NATO sadarbību, ko 2023. gada 10. janvārī parakstīja Eiropadomes priekšsēdētājs, Komisijas priekšsēdētāja un Ziemeļatlantijas līguma organizācijas ģenerālsekretārs, — ņemot vērā Reglamenta 54. pantu, — ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumu, — ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A9-0292/2022), A. tā kā neprovocētā un nepamatotā Krievijas Federācijas militārā agresija pret Ukrainu ar Baltkrievijas Lukašenko režīma atbalstu ir atjaunojusi karu Eiropas kontinentā un radījusi nopietnus postījumus un ciešanas; tā kā Krievija ir pastrādājusi kara noziegumus pret Ukrainu; tā kā tas viss būtiski apdraud un turpina radīt izaicinājumus Eiropas un pasaules drošībai; tā kā Krievija ir izteikusi kodoldraudus; tā kā vairākās pasaules daļās ir negatīvi ietekmētas globālās piegādes ķēdes un apdraudēta nodrošinātība ar pārtiku; tā kā nelikumīgais Krievijas Federācijas agresijas karš pret Ukrainu ir radījis ekonomisko nenoteiktību, izraisījis enerģijas cenu strauju kāpumu, saasinājis klimata krīzi, un ir liela iespējamība, ka tas var vēl vairāk destabilizēt daudzas dalībvalstis un trešās valstis, jo īpaši Rietumbalkānu un Austrumu partnerības valstis, un tādējādi ir būtiski mainījis ES kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) ģeopolitisko kontekstu; tā kā agresijas karš pret Ukrainu bija daļa no Putina plāna pārveidot eiroatlantisko drošības arhitektūru; tā kā šis plāns tika izjaukts, pateicoties Ukrainas armijas varonīgajai aizsardzībai; tā kā kopš 2014. gada ES nav spējusi pilnībā izmantot savus kopējos drošības un aizsardzības (KDAP) instrumentus, lai efektīvi atbalstītu Ukrainas cīņu pret Krieviju, lai gan šogad ir vērojami daži uzlabojumi; tā kā, lai to uztvertu kā veiksmīgu un ticamu pasaules mēroga dalībnieci, ES ir tālāk jāattīsta savas spējas un jāstiprina sava politiskā griba garantēt drošību tuvākajā kaimiņreģionā; B. tā kā austrumu kaimiņreģionam un Rietumbalkānu valstīm ir vajadzīgs miermīlīgs konfliktu risinājums, lielāka stabilitāte un drošība un pastiprināta savstarpējā sadarbība; tā kā šo reģionu drošību būtiski apdraud Krievijas iebrukums Ukrainā un iespēja, ka šī agresija izplatīsies kaimiņvalstīs; tā kā mūsu tuvākā kaimiņreģiona destabilizācija apdraud ES stabilitāti, mieru un drošību;
(3) (4) (5)
OV L 102, 24.3.2021., 14. lpp.
Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0406.
Pieņemtie teksti, P9_TA(2022)0443.