16.6.2023.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 214/163 Ceturtdiena, 2023. gada 19. janvāris
42. uzsver, ka, pārskatot Regulu (EK) Nr. 1224/2009 par zivsaimniecības kontroli, būtu jāņem vērā mazapjoma zvejas darbību īpatnības, nevis jāpārslogo to ar birokrātiju, jo īpaši attiecībā uz ģeogrāfisko atrašanās vietu vai nozvejas datu elektronisku nosūtīšanu; aicina izveidot kontroles sistēmu, kas būtu īpaši izstrādāta un piemērota mazapjoma piekrastes flotes realitātei un daudzveidībai, tostarp gliemju, vēžveidīgo un adatādaiņu savākšanai un zvejai bez kuģiem, kurā būtiska nozīme ir proporcionalitātei un pakāpeniskai pieejai;
43. uzskata, ka ir svarīgi dažādot darbības plašākā ilgtspējīgā zilajā ekonomikā, kas ietver kopienu kultūras stiprināšanu un tādu zvejas blakusproduktu un produktu popularizēšanu, kuriem, neraugoties uz potenciālu, nav komerciālas vērtības; tomēr uzskata, ka šādas darbības nedrīkst apdraudēt zvejas darbības vai zvejnieku vēsturiskās tiesības uz jūru;
44. uzskata, ka ar jūras telpas izmantošanu cita veida ekonomiskajai ekspluatācijai nevajadzētu apdraudēt vēsturiskās zvejas tiesības; uzskata, ka mazapjoma zveja būtu pilnībā jāintegrē šo politikas jomu stratēģiskajā plānošanā; uzskata, ka līdzīga situācija pastāv iekšzemes ūdeņos, kur mazapjoma zvejas nozare saskaras ar aizvien lielākiem konfliktiem par resursiem un saldūdens izmantošanu, konkurējot ar nozarēm, kas negatīvi ietekmē piekrastes dzīvotnes un zivju resursus;
45. uzsver, ka sociālekonomiskās un vides problēmas, kas izriet no AJT pārvaldības, ir potenciāls risinājums, lai saskaņotu saglabāšanas un ilgtspējas mērķus, no vienas puses, ar mazapjoma zvejas nozares integrēšanu pārvaldības lēmumos par AJT un to apkārtni, no otras puses; šajā sakarībā aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt līdzdalības pieejas AJT pārvaldībai, pamatojoties uz bioloģiskiem un sociālekonomiskiem datiem, kas kopīgi formulēti, īstenoti un pārskatīti kopā ar AJT praktiķiem, attiecīgajām ieinteresētajām personām un mazapjoma zvejas nozari; aicina Komisiju un dalībvalstis apsvērt iespēju izstrādāt līdzdalīgu pārvaldības praksi, tostarp, lai panāktu līdzsvaru starp ilgtspējīgu mazapjoma zvejas attīstību un attiecīgā gadījumā atbildīga tūrisma ilgtspējīgu attīstību;
46. norāda, ka ir vajadzīga ekonomiskā un sociālā aizsardzība ar zveju nesaistītos periodos un tādu katastrofu gadījumā, kas kavē darbības; uzsver, ka ir vajadzīgi mehānismi, kas paredz algu kompensāciju par zaudētajiem ienākumiem šādos periodos; uzsver to, ka pensiju un citu sociālā nodrošinājuma tiesību aprēķināšanas nolūkā šādas kompensācijas ir jāuzskata par aktīvas nodarbinātības periodiem;
47. uzskata, ka, ja vēlamies paaudžu maiņu, ir jārada pievilcīgi apstākļi jauniešiem un sievietēm, un tas nozīmē, ka ir jānovērtē zvejas ienākumi, vienlaikus nodrošinot tās stabilitāti, un jāpiemēro princips, kas paredz vienādu atalgojumu par līdzvērtīgu darbu, jāpalielina kvotu piešķiršana mazapjoma zvejai saskaņā ar zinātniskajiem ieteikumiem, jānodrošina apmācība apstākļos, kuros pienācīgi ņemta vērā katras dalībvalsts zvejas prakses, zvejas rīku un vajadzību daudzveidība, kā arī jāgarantē pienācīgi darba apstākļi un drošība uz kuģa; atgādina, ka EJZAF sniedz atbalstu apmācībai un profesionālajai attīstībai; uzskata, ka apmācībai būtu jāgarantē spēcīgs praktiskais komponents, ņemot vērā apmācības valsts, reģiona vai vietējā līmeņa īpašo situāciju; turklāt uzskata, ka vajadzētu būt iespējai to apvienot ar teorētisko apmācību, izmantojot arī to personu uzkrātās zināšanas, kuras ir darbojušās vai turpina darboties jūrā;
48. aicina palielināt zvejniecības pētniecībai paredzētos finanšu un tehniskos resursus katrā dalībvalstī, lai attīstītu ar zvejniecību un zvejas resursiem saistītās darbības, pastiprinātu un uzlabotu datu vākšanu un resursu stāvokļa novērtēšanu;
49. prasa palielināt finanšu un tehniskos resursus ar zvejniecību saistītai zinātniskai pētniecībai un izstrādei ES un katrā dalībvalstī; jo īpaši uzsver nepieciešamību šajā jomā atbalstīt pētniecības institūtus un laboratorijas, paredzot materiālos resursus un cilvēkresursus, lai izstrādātu pasākumus, kuru mērķis ir veicināt mazapjoma, piekrastes un nerūpniecisko zveju un nodrošināt labāku izpratni par dažādiem zivju krājumu noplicināšanas cēloņiem un zivju resursu saglabāšanu; uzsver nepieciešamību iesaistīt zvejniekus un zvejnieku apvienības zinātniskās uzraudzības, kartēšanas, datu vākšanas, pārvaldības un kontroles darbībās, lai pilnībā izmantotu viņu zināšanas;