16.6.2023.
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
C 214/159 Ceturtdiena, 2023. gada 19. janvāris
4. uzsver, ka šī definīcija būtu jāiekļauj horizontālākā regulā, piemēram, KZP regulā, lai aptvertu visu ES zivsaimniecības tiesību aktu kopumu; uzskata, ka jebkādām izmaiņām definīcijā nevajadzētu ietekmēt EJZAF īstenošanu pašreizējā periodā; aicina Komisiju risināt šo jautājumu turpmākajā KZP regulas pārskatīšanā;
5.
apstiprina, ka ir jāstiprina un jāsaīsina nozares vērtību ķēde starp ražotāju un patērētāju, tādējādi palielinot zvejnieku iespējas veikt tiešo pārdošanu patērētājam un samazinot starpnieku skaitu, lai ideālā gadījumā sasniegtu situāciju, kurā ražotājs spēj produktu tieši piegādāt galapatērētājam; uzsver, ka ir jāveicina tirgvedības stratēģijas, tostarp veicinot jaunus izplatīšanas kanālus, un jāveicina mehānismi produktu diferenciācijas uzlabošanai, lai sniegtu maksimālu labumu zvejniekiem, palielinātu rentabilitāti, atbalstītu augstāku atalgojumu un veicinātu taisnīgu un pienācīgu pievienotās vērtības sadali zvejniekiem;
6. aicina taisnīgāk un pareizāk sadalīt pievienoto vērtību nozares vērtības ķēdē un apsvērt dažādus intervences veidus, piemēram, garantētas cenas vai cenu vadlīnijas, kurās kā viens no faktoriem ir jāņem vērā ražošanas izmaksas, lai sasniegtu iepriekšminēto mērķi un palielinātu zvejnieku ienākumus; atkārtoti norāda, ka gadījumos, kad ķēdē rodas nopietna nelīdzsvarotība, dalībvalstīm vajadzētu būt pilnvarām iejaukties;
7. uzsver, ka mazapjoma zveja ir vājākais segments vērtības ķēdē un tirgvedības pasākumi bieži vien dod priekšroku pircēja, nevis zvejnieku interesēm, jo viņi nekontrolē cenas vai to dara minimāli un tas savukārt nodrošina nelielu peļņu no pārdotajiem produktiem;
8. aicina ES vai dalībvalstu līmenī veikt pasākumus, kuru mērķis ir aizsargāt vai radīt izcelsmes tirgus, tādējādi atbalstot preferenciālus īsās pozīcijas pārdošanas kanālus tradicionālajiem produktiem; uzsver, ka ir svarīgi veicināt un aizsargāt mazapjoma zvejā nozvejoto zivju īpašības, piemēram, svaigumu, sezonalitāti, kultūras mantojumu un ilgtspēju; aicina tirdzniecības izstādēs, mazos veikalos un restorānos vairāk atbalstīt šādus produktus, ņemot vērā iedzīvotāju ēšanas paradumus, lai maksimāli palielinātu vietējo zivsaimniecības produktu vērtību un veicinātu vietējo attīstību; uzstāj uz vietējo zvejas produktu popularizēšanas kampaņu izveidi, pilnībā izmantojot tirgu kopīgo organizāciju (TKO) un KZP;
9. uzsver nepieciešamību veicināt produktu dažādošanu, izmantojot iniciatīvas, kuru mērķis ir radīt jaunus tirgus, novērtējot mazāk zināmās ēdamās un patērētās sugas, lai uzlabotu mazapjoma zvejas stāvokli tirgū, mazinātu pieprasījumu pēc produktiem, kuru pastāvīgu piedāvājumu visu gadu var garantēt tikai ar importu, un palīdzētu samazināt zvejas radīto spiedienu uz pārmērīgi izmantotām sugām; atkārtoti norāda, ka ir jāatbalsta arī produktu dažādošanas veicināšana konservēšanas nozarē, proti, izmantojot nepietiekami novērtētas vai mazāk patērētas sugas;
10. aicina īstenot apmācības programmu viesnīcu, restorānu un sabiedriskās ēdināšanas (HORECA) nozarei, nodrošinot zināšanas par jūras produktiem un labu praksi resursu aizsardzībai, jo īpaši palielinot informētību par sugu nepārdošanu un neizmantošanu zvejas aizlieguma sezonā;
11. uzsver, ka ir svarīgi īstenot inovatīvus projektus mazumtirdzniecības nozarē, uzsverot sadarbību ar zvejnieku ģildēm un mazapjoma zvejas apvienībām, ar kuru palīdzību tiek uzturētas ciešas attiecības ar galapatērētāju;
12. aicina dalībvalstis un ražotāju organizācijas apsvērt labākus veidus, kā veicināt pārstrādātu zivsaimniecības produktu ar augstāku pievienoto vērtību (arī konservu) tirgvedību, par paraugu ņemot noteiktus lauksaimniecības produktus, un ES zivsaimniecības produktu ārējas veicināšanas programmas, tostarp rīkojot šo produktu prezentācijas starptautiskās izstādēs un gadatirgos;
13. uzsver, ka jūras produktu nozarei ir ļoti ierobežoti instrumenti, piemēram, marķējumi, kas patērētājiem pieejami, lai novērtētu mazapjoma zvejas segmenta ilgtspējas kritērijus un veicinātu zemas ietekmes produktus; uzsver, ka gadījumos, kad marķējums pastāv, tas var radīt neizdevīgu stāvokli mazapjoma zvejā, jo piekļuve dažiem nepieciešamajiem datiem varētu būt apgrūtinoša vai tiem var trūkt finansiālu spēju uzsākt sertifikācijas procesu;