C 214/158
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
16.6.2023.
Ceturtdiena, 2023. gada 19. janvāris
BE.
tā kā sieviešu darbs sniedz pievienoto vērtību nerūpnieciskās zivsaimniecības nozarē;
BF.
tā kā mazapjoma zvejas nozare arvien vairāk konkurē ar citām zilās ekonomikas darbībām, kā arī ar atjaunojamo energoresursu interesēm, kas ietekmē daudzas darbības piekrastē, pludmalēs vai ostu teritorijās, tādējādi potenciāli pārņemot teritorijas, kuras iepriekš gandrīz pilnībā tika izmantotas mazapjoma zvejai, un līdz ar to izraisot pārvietošanu un jūras un piekrastes sagrābšanu;
BG.
tā kā ģentrifikācijas procesi, kas notiek daudzās piekrastes teritorijās, rada risku, ka mazapjoma zvejnieki arvien vairāk nevar atļauties dzīvot piekrastes teritorijās un ir spiesti pārcelties uz dzīvi tālu no darba vietas, tādējādi padarot viņu darbību vēl sarežģītāku un neērtāku;
BH.
tā kā pastiprināta koncentrēšanās uz saglabāšanu, ko veicina ES, īpaši ietekmē mazapjoma zveju, piemēram, aizsargājamo jūras teritoriju (AJT) un AJT tīklu īstenošanu, kas ietekmē mazapjoma zveju, ierobežojot ar to saistītās darbības un ierobežojot mobilitāti; tā kā šīs politikas izstrādē reti tiek ņemta vērā ietekme uz šo segmentu, un šo aspektu vēl vairāk pasliktina tas, ka segmenta dalībnieki nav pienācīgi iesaistīti šajos procesos (30);
BI.
tā kā zvejniecības nozare kopumā un jo īpaši mazapjoma zveja nav pietiekami pārstāvēta zivsaimniecības pārvaldības politikas un jūras telpas izmantošanas politikas veidošanā;
BJ.
tā kā ir dažādu veidu zvejniecības organizācijas, kurās ir dažādi dalībnieku līmeņi, kas pārstāv mazapjoma zveju: cita starpā no ražotāju organizācijām līdz zvejnieku apvienībām, kuģu īpašnieku apvienībām un kooperatīviem; tā kā daudzi mazie kuģu īpašnieki nav saistīti ne ar vienu organizāciju; tā kā zivsaimniecības nozares profesionāļi ir pārstāvēti zivsaimniecības arodbiedrībās; tā kā nozarei pašai būtu jānosaka, kā tā organizē savu darbību;
BK.
tā kā attiecīgo datu sadalījums ir nepietiekams un tas apgrūtina piekļuvi detalizētai informācijai, jo īpaši attiecībā uz mazapjoma zveju, un kavē analīzi, jo īpaši attiecībā uz sadalījumu cita starpā tādās kategorijās kā uzņēmumi, kuģu īpašnieki, zvejas speciālisti, kuģi, zvejas rīki, darba apstākļi, vecums un dzimums,
Mazapjoma zvejas stiprināšana visā vērtību ķēdē, augstāku zivsaimniecības ienākumu veicināšana un ienākumu dažādošanas iespēju nodrošināšana
1. uzskata, ka mazapjoma, piekrastes un nerūpnieciskās zvejas nākotne ir atkarīga ne tikai no ilgtermiņa un ilgtspējīgiem pasākumiem, bet arī no tūlītējiem, jēgpilniem un efektīviem pasākumiem, lai palielinātu zvejnieku peļņas daļu, to panākot ar kvotas palielināšanu atbilstīgi zinātniskajiem ieteikumiem; uzskata, ka ir jāuzlabo nozares organizatoriskās un komerciālās spējas un profesijas pievilcība, jānodrošina apmācība un mērķtiecīgs atbalsts jauniešiem un jāuzlabo darbības apstākļi, jo īpaši sieviešu iekļaušanai uz kuģiem un nozarē kopumā, kā arī jāstiprina tās pozīcija piegādes ķēdē; tādēļ aicina Komisiju, strādājot ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm, EJZAF satvarā izveidot un īstenot mazapjoma, nerūpnieciskās un piekrastes zvejas atbalsta mehānismus, kas dotu iespēju risināt šā nozares segmenta specifiskās problēmas;
2. uzskata, ka mazapjoma zvejas nākotnes labā ir nepieciešams, lai KZP satvarā tiktu atzīts tās īpašais raksturs un pašreizējie instrumenti tiktu pielāgoti tā, lai apmierinātu šīs nozares vajadzības;
3. uzsver, ka ir vajadzīga kopēja, plašāka un piemērotāka mazapjoma, nerūpnieciskās un piekrastes zvejas definīcija; uzsver, ka šādai definīcijai vajadzētu būt pragmatiskai, izmērāmai un skaidrai; uzsver arī to, ka definīcijai būtu jāizriet no pienācīga novērtējuma, kurā ņemtas vērā citas mazapjoma zvejas segmenta īpašības un kritēriji, kas nav kuģu garums, lai ES mazapjoma zvejas definīciju pielāgotu konkrētā segmenta reālajai situācijai, kā tas jau ir izdarīts dažās starptautiskās konvencijās, piemēram, Starptautiskajā Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijā (ICCAT) vai Vidusjūras Vispārējā zivsaimniecības komisijā (GFCM), iekļauto spēkā esošo definīciju gadījumā;
(30)
Sk.
8. lpp.
“Small-Scale Fisheries in Europe: Status, Resilience and Governance”.