C 214/156
LV
Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
16.6.2023.
Ceturtdiena, 2023. gada 19. janvāris
AE.
tā kā šie aspekti, kas saistīti ar dzinēja jaudas palielināšanu īpašu drošības apsvērumu dēļ, būtu jāfinansē no subsīdijām un noteiktos apstākļos EJZAF tie būtu jāatbalsta ar noteikumu, ka tie nepalielina zvejas intensitāti vai spēju zvejot zivis; tā kā šo iemeslu dēļ EJZAF atbalstam vajadzētu būt pieejamam arī ostu bagarēšanas darbībām;
AF. tā kā mazapjoma zveja ir daudz vairāk atkarīga no jūras apstākļiem nekā lielapjoma zveja, kas atkarībā no kuģa veida un zvejas rīkiem rada lielākus pārkāpumus zvejas periodos, tādējādi ietekmējot darba dienu skaitu gadā, kad ir iespējama kuģošana;
AG.
tā kā nerūpnieciskā zveja ir ilgtspējīga zveja zivju krājumu bioloģiskās pārvaldības, resursu un selektivitātes ziņā, kā arī sociāli un ekonomiski, un visi šie faktori veicina šīs darbības spēcīgo iesakņotību;
AH.
tā kā faktori, kas rada spiedienu uz zivju krājumiem un kas arī rada tiešu un netiešu kaitējumu zivsaimniecībām, ir piesārņojums, dzīvotņu zudums, jūras satiksme un konkurence par telpu, kā arī klimata pārmaiņas, kuru būtiska ietekme ir ūdens temperatūras paaugstināšanās, paskābināšanās, okeāna straumju izmaiņas, sugu asinhronitāte un svešzemju sugu parādīšanās;
AI.
tā kā ir jāpalielina spējas pielāgoties klimata pārmaiņām un krīzēm un mazināt to sekas, pieņemot pasākumus piekrastes kopienu noturības stiprināšanai;
AJ.
tā kā mazapjoma zvejai ir arī potenciāls veicināt dekarbonizāciju un palielināt energoefektivitāti un tādējādi arī klimata pārmaiņu mazināšanas centienus;
AK.
tā kā mazapjoma zveja ir ļoti svarīga ES, jo īpaši virknei zvejnieku kopienu, kopā ar lielapjoma un tāljūras zveju;
AL. tā kā vēl ir jāatrisina daudzi sociālekonomiskās situācijas pasliktināšanās iemesli šajā nozarē, tostarp nepieciešamība stiprināt zvejnieku pozīciju piegādes ķēdē;
AM.
tā kā ražotāju organizāciju, apvienību un zvejas ģilžu atzīšana ļautu tām piekļūt finansiālam atbalstam un to aktīvas līdzdalības veicināšana, izmantojot kopīgu pārvaldību, varētu nepārprotami uzlabot nozares ienākumus;
AN. tā kā mazapjoma, nerūpnieciskās un piekrastes zvejas ienākumus ietekmē svārstīgas cenas un krasas tirgus svārstības, kas ir jutīgas pret daudziem ārējiem faktoriem, piemēram, Covid-19 pandēmiju;
AO.
tā kā dažādās ienākumu un algu sistēmas zivsaimniecības nozarē ir ļoti mainīgas un lielā mērā atkarīgas no jūras piedāvātajām zvejas iespējām, un tas ir viens no faktoriem, kas padara to mazāk pievilcīgu jaunajām paaudzēm;
AP. tā kā zivsaimniecības nozares profesionāļi bieži saņem zemu atalgojumu un viņiem nākas saskarties ar sarežģītiem, bieži vien nestabiliem darba apstākļiem profesijā, kas joprojām ir bīstamākā pasaulē, savukārt pieaugošās izmaksas, kas saistītas ar zvejniecības uzņēmējdarbības uzsākšanu, apvienojumā ar pieaugošo koncentrāciju nozarē padara to mazāk pievilcīgu, jo īpaši jauniešiem;
AQ.
tā kā tirgos bieži dominē neliels skaits vispāratzītu produktu un mazapjoma zvejas produktiem, kas piedāvā ilgtspējīgu alternatīvu stipri izmantotām sugām, no tirgvedības viedokļa netiek pievērsta pietiekama uzmanība; tā kā patērētājiem bieži vien tiek liegts iegūt pilnīgu informāciju par produktu, ko viņi pērk, vai par izmantoto ražošanas sistēmu un zvejas rīkiem;
AR. tā kā mazapjoma zvejas ilgtspējīga rentabilitāte ir svarīga, lai palielinātu nozares pievilcību;
AS. tā kā mazapjoma kuģus vissmagāk skar problēmas, kas saistītas ar zvejas licenču piešķiršanu Apvienotās Karalistes ūdeņos, jo tiem ir grūti pierādīt savu zvejas vēsturi;