2023 6 16
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 214/83 2023 m. sausio 18 d., trečiadienis
3. primena, kad ES prioritetų žmogaus teisių srityje planu turėtų būti 2020–2024 m. ES veiksmų planas žmogaus teisių ir demokratijos srityje ir todėl juo turėtų būti grindžiamos visos ES išorės politikos kryptys; pabrėžia, jog yra svarbu, kad valstybės narės prisiimtų atsakomybę už ES veiksmų planą ir viešai praneštų apie savo veiksmus pagal jį; ragina nacionalinius ir regioninius parlamentus, nacionalines žmogaus teisių institucijas ir pilietinės visuomenės organizacijas bendradarbiauti su valstybių narių lygmens valdžios institucijomis, siekiant prisidėti prie ES išorės žmogaus teisių politikos vykdymo; ragina į ateityje Tarybos atliekamą bet kurių ES žmogaus teisių gairių peržiūrą ir atnaujinimą įtraukti Parlamentą ir užtikrinti didesnį jų įgyvendinimo skaidrumą;
4. reiškia didelį susirūpinimą dėl didelių grėsmių žmogaus teisėms ir demokratijai visame pasaulyje, pažymėdamas, kad demokratinių valstybių skaičius toliau mažėja, o autoritarinių režimų skaičius išaugo, todėl per pastaruosius metus beveik 75 proc. pasaulio gyventojų susidūrė su jų šalyse pablogėjusia žmogaus teisių padėtimi; susirūpinęs pabrėžia, kad įvairiose pasaulio šalyse vis dažniau šiurkščiai pažeidžiamos žmogaus teisės ir tarptautinė humanitarinė teisė, taip pat plačiai paplitęs nebaudžiamumas už šiuos pažeidimus;
5.
apgailestauja, kad nepaisydami to, jog reikia sutelkti dėmesį į atsaką į klimato kaitos keliamas grėsmes ir atsigavimą nuo neigiamo COVID-19 pandemijos poveikio užtikrinant visuotinį solidarumą, kai kurie autoritariniai lyderiai ne tik netinkamai valdė pandemiją ir pasaulinius išteklius, bet ir suintensyvino represijas prieš politinę opoziciją, nepritarimą reiškiančias grupes, žmogaus teisių gynėjus, pilietinės visuomenės organizacijas, įskaitant bendruomenių vadovaujamas ir tikėjimu grindžiamas bei religines organizacijas, ir nepriklausomą žiniasklaidą, taip pat skatina ir plečia esamus vidaus ir tarptautinius konfliktus ir kelia naujų konfliktų, turinčių pražūtingą poveikį žmogaus teisėms; apgailestauja dėl kelių atvejų, kai autoritariniai vadovai piktnaudžiavo pandemijos poveikiu, kad pateisintų savo represinės politikos griežtinimą;
6. pabrėžia, jog svarbu, kad, siekdamos spręsti pasaulines problemas žmogaus teisių ir demokratijos srityje, ES ir jos valstybės narės nuosekliai veiktų kartu, ypač daugiašaliuose forumuose, ir jog svarbu išlaikyti nuoseklumą su jos išorės ir vidaus politika; mano, kad tolesnis vieningo balsavimo taisyklės taikymas priimant tam tikrus užsienio politikos sprendimus, įskaitant sankcijas žmogaus teisių pažeidėjams, kliudo imtis būtinų ryžtingų veiksmų atsižvelgiant į kintančias geopolitines aplinkybes, todėl šią taisyklę reikėtų persvarstyti;
7. primygtinai ragina ES ir jos valstybes nares dėti daugiau pastangų remti demokratiją ir žmogaus teises visame pasaulyje; atsižvelgdamas į tai, ragina ES ir jos valstybes nares tiek individualiai, tiek bendradarbiaujant su bendraminčiais tarptautiniais partneriais užkirsti kelią nepriimtiniems bandymams susilpninti demokratines institucijas bei visuotines žmogaus teises ir susiaurinti pilietinės visuomenės erdvę; dar kartą pabrėžia daugiašališkumo kaip priemonės šiam tikslui pasiekti svarbą; pabrėžia, kad svarbu visuose ES diplomatiniuose santykiuose su visais partneriais, visų pirma su šalimis, kurios laikomos strateginėmis partnerėmis, teikti pirmenybę susirūpinimą keliantiems demokratijos ir žmogaus teisių klausimams; be to, pabrėžia, kad svarbu ES parlamentinėje veikloje skirti pirmenybę žmogaus teisių klausimams, be kita ko, Žmogaus teisių pakomitetį pertvarkant į savarankišką komitetą; pažymi, kad 2022 m. rugpjūčio 26 d. pradėtas bandomasis projektas, kurio tikslas – įsteigti Europos diplomatijos akademiją;
8. primena, jog, siekiant realizuoti plačių užmojų ES žmogaus teisių srities užsienio politikos įsipareigojimus ir retoriką, tokia politika turi būti pavyzdinė, kad nebūtų pakenkta jos patikimumui priešinantis pasauliniam demokratiniam nuosmukiui; ragina ES institucijas ir įstaigas, įskaitant Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT), užtikrinti, kad ES ir valstybių narių įsipareigojimai žmogaus teisių srityje būtų nuosekliai įgyvendinami vykdant ES bendrą užsienio ir saugumo politiką; šiuo atžvilgiu ragina jas privačiai ir viešai, taip pat dvišaliuose ir daugiašaliuose forumuose naudotis visomis diplomatinėmis priemonėmis, siekiant iškelti šalims partnerėms žmogaus teisių klausimus; pakartoja savo raginimą ES ypač rūpintis, kad būtų įvertinti bet kokie pažeidimai, susiję su jos pačios politika, projektais ir finansavimu trečiosiose valstybėse, įskaitant Europos investicijų banko ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros banko teikiamą finansavimą, ir užkirstas kelias šiems pažeidimams, taip pat sukurti asmenų ar grupių, kurių teisės galėjo būti pažeistos dėl ES veiklos tose šalyse, skundų nagrinėjimo tvarką;
Rusijos agresija prieš Ukrainą
9. kuo griežčiausiai smerkia neteisėtą, nepagrįstą ir neišprovokuotą Rusijos agresijos karą prieš Ukrainą, taip pat Baltarusijos dalyvavimą jame, kuriuo Rusijai sudaroma galimybė iš jos teritorijos rengti mirtinus išpuolius prieš Ukrainą; atsižvelgdamas į tai, smarkiai apgailestauja dėl žmonių kančių ir smerkia sunkius žmogaus teisių bei humanitarinės teisės pažeidimus, kuriuos padarė Rusijos ginkluotosios pajėgos ir jos nevalstybiniai subjektai Ukrainoje;