C 214/34
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2023 6 16
2023 m. sausio 18 d., trečiadienis
25. pabrėžia strateginį tarptautinio kultūrinio bendradarbiavimo ir kultūros diplomatijos vaidmenį ES užsienio politikoje, stiprinant santykius su šalimis partnerėmis, propaguojant ES demokratines vertybes, vykdant kultūros paveldo užsienyje apsaugą, skatinant kultūrų dialogą, menininkų ir kultūros specialistų judumą, užkertant kelią konfliktams, kovojant su dezinformacija ir užsienio kišimusi trečiosiose šalyse, taip pat kovojant su neteisėta prekyba kultūros vertybėmis, jų grobstymu ir naikinimu; ragina stiprinti ES kultūros diplomatiją integruojant kultūrą kaip strateginį ramstį į visus Sąjungos išorės veiksmus ir parengiant ES priemonę, kuri apimtų Sąjungos kultūrinius aspektus visame pasaulyje ir skatintų tarptautinius kultūrinius ryšius, grindžiamus kultūriniu bendradarbiavimu ir bendra kūryba, aktyviai įtraukiant pilietinę visuomenę ir trečiųjų šalių kultūros sektorius; pabrėžia, kad šia priemone galėtų būti siekiama užtikrinti ES pajėgumų stiprinimą ir finansinę pagalbą trečiųjų šalių pilietinės visuomenės kultūros, kūrybos ir novatoriškiems sektoriams; pritaria tam, kad kultūra būtų įtraukta į visus esamus ir būsimus dvišalius ir daugiašalius susitarimus, tinkamai atsižvelgiant į įsipareigojimus, prisiimtus pagal UNESCO Konvenciją dėl kultūros raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo;
26. pabrėžia, kad pasaulinės geopolitinės ir humanitarinės krizės rodo, jog ES turi gauti patikimos tiesioginės informacijos apie esamas ir galimas išorės grėsmes ES, kad galėtų greitai ir veiksmingai reaguoti ir geriau apsaugoti savo interesus užsienyje; ragina stiprinti ES žvalgybos ir situacijų centras ir EIVT reagavimo į krizes centrą didinant jų išteklius ir pajėgumus;
27. pabrėžia, kad būtina aiškiai apibrėžti Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai, Komisijos pirmininko ir Europos Vadovų Tarybos pirmininko kompetenciją, nes dabartinė reglamentavimo sistema, numatyta tiek Sutartyse, tiek tarpinstituciniuose susitarimuose dėl atstovavimo ES išorės lygmeniu yra neaiški, kiek tai susiję su kiekvienos institucijos vadovo kompetencija; mano, kad dėl šio aiškumo trūkumo ES išorės veiksmai gali šiek tiek dubliuotis arba gali būti klaidinami ES partneriai ir (arba) partneriai visame pasaulyje jų santykiuose su Sąjunga;
Įgyvendinti strateginį savarankiškumą
28. pabrėžia, kad dėl Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą ir Rusijos Federacijos įvykdytų itin sunkių ir labai didelio masto sugriovimų, karo nusikaltimų ir tyčinių žmogaus teisių ir pagrindinių tarptautinės teisės normų pažeidimų tapo akivaizdu, jog reikia imtis griežtesnių, platesnio užmojo, patikimesnių, strateginių ir vieningų ES veiksmų pasaulinėje arenoje ir užtikrinti jos dalyvavimą; pabrėžia būtinybę ES ryžtingiau nustatyti savo strateginius tikslus, kaip numatyta Strateginiame kelrodyje, ir plėtoti įgyvendinimo pajėgumus ir jų siekti sąlygas sudarančius veiksnius, dirbant tiek savarankiškai, tiek glaudžiai bendradarbiaujant su bendraminčiais partneriais; laikosi nuomonės, kad visų okupuotų Ukrainos teritorijų atkovojimas, jos nepriklausomybės, suverenumo ir teritorinio vientisumo apsauga, greitas taikant sankcijas įšaldyto turto konfiskavimo teisinės procedūros užbaigimas, taip pat nusikaltėlių, įskaitant Vladimirą Putiną ir aukščiausią Rusijos Federacijos karinę ir civilinę vadovybę, patraukimas baudžiamojon atsakomybėn tarptautiniu mastu turėtų būti laikomas ES politikos Ukrainos atžvilgiu tikslu;
29. primena, kad ES taps veiksminga diplomatine ir saugumo srities veikėja tik vykdydama tvirtus veiksmus ir kad ES padidins savo strateginį suverenumą ir solidarumą tik konkrečiomis priemonėmis, politika, biudžetu ir įsipareigojimais;
30. palankiai vertina valstybių narių požiūrių pokyčius, kurie reiškia perėjimą prie didesnio ES strateginio savarankiškumo sparčiai įgyvendinant pagrindinius veiksmus, nustatytus Versalio deklaracijoje ir Strateginiame kelrodyje; pažymi, kad tai rodo, jog reikia stiprinti ES ir valstybių narių gynybos pajėgumus ir teigiamai prisidėti prie Europos, transatlantinio ir pasaulinio saugumo, glaudžiai bendradarbiaujant, papildant ir koordinuojant veiksmus su NATO, kai tai aktualu ES, visų pirma, kai siekiama didesnio ES strateginio savarankiškumo;
31. palankiai vertina tai, kad 2023 m. sausio 10 d. priimta trečioji bendra deklaracija dėl ES ir NATO bendradarbiavimo; primygtinai ragina Sąjungą ir tas valstybes nares, kurios taip pat yra NATO sąjungininkės, užtikrinti nuoseklų tikslų ir prioritetų, nurodytų Strateginiame kelrodyje, NATO strateginėje koncepcijoje ir trečiojoje bendroje deklaracijoje, įgyvendinimą; pabrėžia, kad šie strateginiai NATO ir ES procesai suteikia unikalią galimybę toliau intensyvinti mūsų konsultacijas ir bendradarbiavimą, siekiant sustiprinti mūsų piliečių saugumą ir skatinti taiką bei stabilumą euroatlantinėje erdvėje ir už jos ribų;