2023 6 16
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 214/29 2023 m. sausio 18 d., trečiadienis
L. kadangi Vladimiro Putino nurodymu Rusijos Federacijos vyriausybė ir toliau vykdė tarptautinio terorizmo aktus prieš politinius oponentus ir suverenias valstybes, kurie kulminaciją nuo 2014 m. pasiekė, kai ji įsiveržė į Ukrainą ir ją okupavo;
M. kadangi pasaulinius nepateisinamos Rusijos Federacijos invazijos į Ukrainą padarinius didina besitęsiančios ir precedento neturinčios COVID-19 pandemijos, kilusios Uhane, KLR, poveikis; kadangi dėl didelio masto karo pakartotinio proveržio Europos žemyne, ekonominio nestabilumo ir Rusijos Federacijos tyčinio energijos tiekimo nepastovumo naudojimo atsiranda tiesioginis geopolitinis neapibrėžtumas Europos Sąjungos, valstybių narių kandidačių ir būsimų valstybių narių kandidačių piliečiams, taip pat partneriams visame pasaulyje;
N. kadangi tam, kad pasiektų strateginį savarankiškumą, Sąjunga turi turėti galimybę spręsti visus ES strateginės svarbos klausimus nepagrįstai nepasikliaudama trečiųjų valstybių ir subjektų pajėgumais, be kita ko, šalindama pažeidžiamumą, dėl kurio Sąjungoje gali kilti vidinis susiskaidymas ir priverstinės koncesijos autoritariniams subjektams; kadangi įgijusi strateginį savarankiškumą Sąjunga galės toliau stiprinti savo išorės veiksmus, remdamasi stiprybe, veiksmingiau siekti ir įgyvendinti savo vertybėmis pagrįstus interesus ir sustiprinti savo indėlį į pasaulinį daugiašališkumą, taikų konfliktų sprendimą ir demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių plėtrą visame pasaulyje; kadangi ES negalės apsiginti arba būti patikima veikėja be tikrų investicijų į valstybių narių gynybą; kadangi, nepaisant nuo 2014 m. tebesitęsiančios Rusijos agresijos prieš Ukrainą, NATO vadovų sprendimą gynybos išlaidoms skirti ne mažiau kaip 2 proc.
BVP įgyvendino tik keletas sąjungininkių, kurios yra ES valstybės narės, visų pirma Rytų flange; kadangi šios ribos laikymasis rodo tikrą valią tuo pačiu metu stiprinti ir Europos saugumą, ir ES poziciją;
O. kadangi savanoriškas Europos valstybių prisijungimas prie ES tebėra sėkmingiausia Sąjungos užsienio politikos priemonė; kadangi 2022 m. birželio 23 d.
Europos vadovai suteikė Ukrainai ir Moldovos Respublikai šalių kandidačių tapti ES narėmis statusą ir pripažino Gruzijos europinę perspektyvą; kadangi 2022 m. gruodžio 15 d. Europos Vadovų Taryba suteikė Bosnijai ir Hercegovinai šalies kandidatės tapti ES nare statusą, o Kosovo Respublika pateikė paraišką dėl narystės ES;
P. kadangi Sąjungos BUSP grindžiama demokratijos, teisinės valstybės, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių visuotinumo bei nedalomumo, pagarbos žmogaus orumui, lygybės ir solidarumo principais bei Jungtinių Tautų Chartijos ir tarptautinės teisės principų laikymusi; kadangi Sąjungos vertybės, įtvirtintos ES sutarties 2 straipsnyje, 3 straipsnio 5 dalyje ir 21 straipsnyje, turi betarpišką svarbą; kadangi ir toliau stiprėja autokratinis spaudimas šioms demokratinėms vertybėms, dėl ko mažėja piktnaudžiavimo valdžia kontrolė, dažnėja žmogaus teisių pažeidimai ir jie tampa vis sunkesni bei ribojama erdvė pilietinei visuomenei, nepriklausomai žiniasklaidai ir demokratiniams opozicijos judėjimams; kadangi, remiantis „Freedom House“ duomenimis, 2021 m. buvo 16-ieji iš eilės pasaulinio demokratinio nuosmukio metai;
Q. kadangi klimato kaitos padariniai daro vis didesnį poveikį įvairiems žmonių gyvenimo aspektams, taip pat vystymosi galimybėms ir pasaulinei geopolitinei tvarkai ir bendram geopolitiniam stabilumui; kadangi asmenys, turintys mažiau išteklių prisitaikyti prie klimato kaitos, labiausiai nuo jos nukentės; kadangi vykdant ES užsienio politiką daugiau dėmesio turėtų būti skiriama daugiašalės veiklos skatinimui, bendradarbiaujant konkrečiais su klimatu susijusiais klausimais, kuriant strategines partnerystes ir stiprinant valstybinių ir nevalstybinių subjektų, įskaitant pagrindinius pasaulio teršėjus, tarpusavio bendradarbiavimą ir tarpusavio sąveiką;
R. kadangi taisyklėmis grindžiamai tarptautinei tvarkai, kurios pagrindas yra tarptautinė teisė ir daugiašališkumo institucijos, kyla vis didėjantis pavojus tiek iš vidaus, tiek iš išorės; kadangi autokratinės valstybės, veikdamos atskirai ir imdamosi suderintų veiksmų, mėgina pakenkti daugiašalėms organizacijoms ir agentūroms, taip pat tarptautinei humanitarinei ir žmogaus teisių teisei, pakirsti šios teisės prasmę pasitelkiant verbavimą arba apeiti jos įgyvendinimą ar jam sutrukdyti, kartu skatindamos tolesnę autokratinio valdymo normų plėtrą ES ir trečiosiose šalyse, įskaitant diplomatinių, ekonominių ar karinių paskatų ir prievartos naudojimą bei dezinformacijos kampanijas; kadangi Rusijos invazija į Ukrainą ir jos tyčiniai karo nusikaltimai yra išpuolis prieš daugiašalės taisyklėmis pagrįstos pasaulinės tvarkos pagrindus;