2023 6 16
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 214/27 2023 m. sausio 18 d., trečiadienis
— atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 22 d.
Tarybos sprendimą (BUSP) 2021/509, kuriuo nustatoma Europos taikos priemonė ir panaikinamas Sprendimas (BUSP) 2015/528 (3), — atsižvelgdamas į 2021 m. gruodžio 16 d.
Tarybos išvadas dėl COVID-19, krizių valdymo ir atsparumo, saugumo ir gynybos, migracijos išorės aspektų ir išorės santykių, — atsižvelgdamas į 2022 m. lapkričio 23 d. rekomendaciją Tarybai, Komisijai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai dėl naujos ES plėtros strategijos (4), — atsižvelgdamas į NATO strateginę koncepciją, kurią NATO valstybių ir vyriausybių vadovai priėmė 2022 m. birželio 29 d.
Madride vykusiame NATO aukščiausiojo lygio susitikime, — atsižvelgdamas į 2000 m. spalio 31 d. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 1325, kurioje nustatyta moterų, taikos ir saugumo darbotvarkė, — atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 25 d.
Komisijos pirmininko pavaduotojo ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Trečiasis ES lyčių lygybės veiksmų planas.
Vykdant ES išorės veiksmus įgyvendinama plataus užmojo lyčių lygybės ir moterų įgalėjimo darbotvarkė“ (JOIN(2020)0017), — atsižvelgdamas į savo 2022 m. gruodžio 14 d. rezoliuciją dėl dviejų valstybių sambūviu pagrįsto sprendimo perspektyvos Izraeliui ir Palestinai (5), — atsižvelgdamas į bendrą deklaraciją dėl ES ir NATO bendradarbiavimo, kurią 2023 m. sausio 10 d. pasirašė Europos Vadovų Tarybos pirmininkas, Komisijos pirmininkas ir Šiaurės Atlanto sutarties organizacijos generalinis sekretorius, — atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, — atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto nuomonę, — atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A9-0292/2022), A. kadangi neišprovokuota ir nepagrįsta Rusijos Federacijos karinė agresija prieš Ukrainą, kurią remia A. Lukašenkos režimas Baltarusijoje, sugrąžino karą į Europos žemyną ir sukėlė didelius sugriovimus ir kančias; kadangi Rusija vykdo karo nusikaltimus prieš Ukrainą; kadangi visa tai kelia didelę grėsmę ir tebėra iššūkis Europos ir pasaulio saugumui; kadangi Rusija kelia branduolines grėsmes; kadangi keliose pasaulio vietovėse buvo padarytas neigiamas poveikis pasaulinėms tiekimo grandinėms ir pakenkta aprūpinimui maistu; kadangi Rusijos nelegalus karas prieš Ukrainą sukėlė ekonominį netikrumą, lėmė staigų energijos kainų augimą, padidino klimato krizę ir turi didelį potencialą dar labiau destabilizuoti daugelį valstybių narių ir trečiųjų šalių, ypač Vakarų Balkanuose ir priklausančių Rytų partnerystei, ir dėl visų šių veiksnių reikšmingai pakeitė ES bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) geopolitinį kontekstą; kadangi agresijos karas prieš Ukrainą buvo V. Putino plano pertvarkyti euroatlantinę saugumo struktūrą dalis; kadangi dėl Ukrainos kariuomenės didvyriškos gynybos šio plano įgyvendinimas buvo sutrukdytas; kadangi nuo 2014 m.
ES nesugebėjo visapusiškai išnaudoti savo bendrų saugumo ir gynybos (BSGP) priemonių, kad veiksmingai paremtų Ukrainos kovą su Rusija, nors šiais metais pastebima tam tikrų pagerėjimų; kadangi, jei nori būti laikoma sėkminga ir patikima pasaulinio masto veikėja, ES turi toliau plėtoti savo pajėgumus ir stiprinti savo politinę valią užtikrinti saugumą savo artimiausioje kaimynystėje; B. kadangi rytinėse kaimyninėse šalyse ir Vakarų Balkanuose reikia taikiai spręsti konfliktus, didinti stabilumą ir saugumą bei stiprinti tarpusavio bendradarbiavimą; kadangi saugumui šiuose regionuose didelę grėsmę kelia Rusijos įsiveržimas į Ukrainą ir šios agresijos išplitimo į kaimynines šalis galimybė; kadangi mūsų artimiausių kaimyninių šalių destabilizacija kelia grėsmę ES stabilumui, taikai ir saugumui;
(3) (4) (5)
OL L 102, 2021 3 24, p. 14.
Priimti tekstai, P9_TA(2022)0406.
Priimti tekstai, P9_TA(2022)0443.