2023 6 16
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 214/163 2023 m. sausio 19 d., ketvirtadienis
42. pabrėžia, kad šiuo metu atliekamame Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 dėl žuvininkystės kontrolės persvarstyme turėtų būti atsižvelgiama į smulkiosios žvejybos veiklos ypatumus ir ji neturėtų būti pernelyg apkrauta biurokratija, visų pirma susijusia su geografine vieta arba elektroniniu sužvejotų žuvų kiekio duomenų siuntimu; ragina sukurti kontrolės sistemą, kuri būtų specialiai sukurta ir pritaikyta prie smulkiosios priekrantės žvejybos laivyno tikrovės, įskaitant jūrinių bestuburių surinkimą ir žvejybą be laivų, kurioje labai svarbus proporcingumas ir laipsniškas požiūris;
43. mano, kad svarbu įvairinti veiklą platesnėje tvarioje mėlynojoje ekonomikoje, t. y. ugdyti bendruomenių kultūrą, populiarinti šalutinius žvejybos produktus ir produktus, kurie, nors ir turi potencialo, neturi komercinės vertės; vis dėlto mano, kad tokia veikla neturėtų pakenkti žvejybos veiklai ar istorinėms žvejų teisėms į jūrą;
44. mano, kad jūrų erdvės naudojimas kitiems ekonominio naudojimo rajonams neturėtų pakenkti istorinėms žvejybos teisėms; mano, kad smulkioji žvejyba turėtų būti visapusiškai integruota į strateginį šios politikos planavimą; mano, kad panaši padėtis yra vidaus vandenyse, kuriuose smulkiosios žvejybos sektorius susiduria su vis didesniais konfliktais dėl išteklių ir gėlo vandens naudojimo, konkuruojančiais su pramonės sektoriais, kurie daro neigiamą poveikį pakrančių buveinėms ir žuvų ištekliams;
45. pabrėžia, kad dėl saugomų jūrų teritorijų valdymo kylantys socialiniai, ekonominiai ir aplinkosauginiai iššūkiai yra galimas sprendimas siekiant suderinti išsaugojimo ir tvarumo tikslus su smulkiosios žvejybos sektoriaus integravimu į valdymo sprendimus saugomose jūrų teritorijose ir aplink jas; atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją ir valstybes nares parengti dalyvavimu grindžiamą požiūrį į saugomų jūrų teritorijų valdymą, grindžiamą biologiniais ir socialiniais bei ekonominiais duomenimis, bendrai parengtais, įgyvendinamais ir peržiūrėtais kartu su saugomų jūrų teritorijų specialistais, susijusiais suinteresuotaisiais subjektais ir smulkiosios žvejybos sektoriumi; ragina Komisiją ir valstybes nares apsvarstyti galimybę plėtoti dalyvaujamojo valdymo praktiką, taip pat siekiant tvarios smulkiosios žvejybos vystymo ir, kai taikytina, tvaraus atsakingo turizmo vystymo;
46. atkreipia dėmesį į tai, kad reikia ekonominės ir socialinės apsaugos ne žvejybos laikotarpiais atveju ir nelaimių, kurios trukdo veiklai, atveju; pabrėžia, kad reikia mechanizmų, pagal kuriuos būtų kompensuojamas darbo užmokestis už tokiais laikotarpiais prarastas pajamas; pabrėžia, kad tokia kompensacija turėtų būti laikoma faktiniu darbo laiku senatvės pensijos ir kitų socialinės apsaugos išmokų tikslais;
47. mano, kad, jei norime kartų kaitos, turi būti sudarytos patrauklios sąlygos jaunimui ir moterims, o tai reiškia, kad reikia įvertinti žvejybos pajamas ir kartu užtikrinti jos stabilumą, taikyti vienodo užmokesčio už vienodos vertės darbą principą, atsižvelgiant į mokslines rekomendacijas padidinti smulkiosios žvejybos sektoriaus kvotų paskirstymą, užtikrinti mokymą tokiomis sąlygomis, kuriomis būtų tinkamai atsižvelgiama į kiekvienos valstybės narės žvejybos praktikos, žvejybos įrankių ir poreikių įvairovę, taip pat užtikrinti tinkamas darbo sąlygas ir saugą laivuose; primena, kad EJRŽAF lėšomis remiamas mokymas ir profesinis tobulėjimas; mano, kad mokymas turėtų užtikrinti tvirtą praktinį aspektą, atsižvelgiant į konkrečias nacionalinio, regioninio ar vietos lygmens aplinkybes, kuriomis jie vyksta; be to, mano, kad šį mokymą turėtų būti galima derinti su teoriniu mokymu, taip pat pasinaudoti sukauptomis žiniomis apie tuos, kurie dirbo ar dirba jūroje;
48. ragina stiprinti finansines ir technines priemones, skirtas žvejybos moksliniams tyrimams valstybėse narėse, kad būtų galima plėtoti žvejybai ir žvejybos ištekliams skirtą veiklą, plečiant ir gerinant duomenų rinkimą ir išteklių būklės vertinimą;
49. ragina padidinti finansinius ir techninius išteklius su žuvininkyste susijusiems moksliniams tyrimams ir plėtrai ES bei kiekvienoje valstybėje narėje; ypač pabrėžia, kad reikia remti šios srities mokslinių tyrimų institutus ir laboratorijas materialiniais ir žmogiškaisiais ištekliais, siekiant plėtoti veiklą, kuria siekiama skatinti smulkiąją, priekrantės ir smulkiąją žvejybą ir užtikrinti geresnį įvairių žuvų išteklių išeikvojimo priežasčių supratimą bei žuvų išteklių išsaugojimą; pabrėžia, kad būtina įtraukti žvejus ir žvejų asociacijas į mokslinę stebėseną, kartografavimą, duomenų rinkimą, valdymą ir kontrolę, kad būtų galima visapusiškai pasinaudoti jų žiniomis;