2023 6 16
LT
Europos Sąjungos oficialusis leidinys
C 214/155 2023 m. sausio 19 d., ketvirtadienis
S.
kadangi turi būti užtikrinta, kad žuvininkystės valdymo centralizavimas, kurį skatina BŽP, būtų suderinamas su vietos valdymu, nes tai yra būtina siekiant užtikrinti sektoriaus socialinį ir ekonominį gyvybingumą;
T.
kadangi regionalizavimas yra vienas iš BŽP ramsčių, o decentralizuotas požiūris yra ypač svarbus mažos apimties priekrantės žvejybos sektoriui, atsižvelgiant į žuvininkystės sektoriaus skirtumus atskirose valstybėse narėse;
U.
kadangi bendras valdymas vietos lygmeniu yra labai svarbus siekiant užtikrinti smulkiosios žvejybos sektoriaus dalyvavimą sprendimų priėmimo procese;
V.
kadangi dėl to BŽP nesiūloma aiški ir diferencijuota teisėkūros parama mažos apimties žvejybai, kuri galėtų padėti užtikrinti jos socialinį ir ekonominį gyvybingumą; kadangi valstybės narės taip pat nenustato veiksmingų priemonių šios žvejybos rūšiai;
W.
kadangi daugelyje Europos pakrančių regionų, ypač Viduržemio jūros regione, mažos apimties žvejyba ir vandens bestuburių rinkimas vyksta ekonominių, socialinių ir aplinkos aspektų sankirtoje ir labai prisideda prie socialinės ir ekonominės gerovės, užimtumo ir ekonominės bei socialinės sanglaudos skatinimo įvairiuose pakrančių regionuose ir atokiausiuose regionuose, kurie dažnai susiduria su struktūriniais suvaržymais ir kuriems reikia paramos, kad galėtų pasinaudoti ekonomikos įvairinimo galimybėmis;
X.
kadangi dėl to pajamos iš žuvininkystės neturėtų būti laikomos vien pelnu, nes jos taip pat padeda išlaikyti tokį gyvenimo būdą, kuris daugeliui pakrančių bendruomenių turi didžiulę kultūrinę ir istorinę vertę ir kartu užtikrina svarbią socialinę ir ekonominę apsaugą; kadangi šiuo požiūriu mažos apimties žvejyba – tai mažėjančio gyventojų skaičiaus, gyventojų senėjimo ir didėjančio nedarbo, kurie yra pagrindiniai daugelio Europos šalių ir salų pakrančių regionų iššūkiai, sprendimas; kadangi mažos apimties žvejybos įtaka pakrančių ruožų socialiniam ir kultūriniam paveldui yra išskirtinė ir įvairi;
Y.
kadangi mažos apimties žvejyba gali atlikti esminį vaidmenį siekiant DVT, kaip aiškiai pripažįstama 14.b uždavinyje; kadangi mažos apimties žvejyba taip pat gali prisidėti prie kitų politikos uždavinių, kuriais grindžiami DVT, pvz., 2-ojo DVT bado panaikinimo ir jo 2.3 uždavinio, 5-ojo DVT lygčių lygybės ir jo 5.a ir 5.b uždavinių, 8-ojo DVT deramo darbo ir ekonomikos augimo ir jo 8.5 uždavinio ir 13-ojo DVT klimato politikos apskritai;
Z.
kadangi žvejai atlieka jūrų sergėtojų vaidmenį ir kadangi žvejyba prisideda prie daug baltymų turinčių maisto produktų tiekimo, skatindama sveiką ir subalansuotą mitybą;
AA.
kadangi didžioji dauguma avarijų ir incidentų žvejybos laivuose įvyksta dėl žmogiškųjų veiksnių (62,4 proc.), o sistemų ir (arba) įrangos gedimai yra antra pagal dažnumą priežastis (23,2 proc. atvejų);
AB.
kadangi daugeliu atvejų mažos apimties žvejybai laive reikalingas tik vienas specialistas;
AC. kadangi su mažos apimties žvejybos laivyno saugumu ir patogumu susiję klausimai negali būti nagrinėjami atskirai nuo žvejybos pastangų ir žvejybos laimikio klausimų; kadangi šiuo atžvilgiu bendrosios talpos apribojimas, kaip žvejybos pajėgumų vertinimo kriterijus, daro neigiamą poveikį mažos apimties žvejybos laivyno saugumui ir patogumui, nes juo ribojamos paskatos pakeisti ir modernizuoti laivus arba didinti turimą erdvę siekiant pagerinti įgulos komfortą, saugumą ir galiausiai sektoriaus patrauklumą, ypač jaunimui ir moterims;
AD. kadangi tokie su sauga susiję klausimai negali būti svarstomi neatsižvelgiant į mažos apimties žvejybos laivynų valstybėse narėse ypatumus, pvz., tai, kad laivynas gali patirti didelę riziką dėl to, kad nėra sektoriui skirtų specializuotų saugos rekomendacijų, dėl be pašalinės pagalbos vykdomos veiklos pobūdžio, ilgų darbo valandų ar pavojaus įsipainioti įrangoje; kadangi laivyno veiklos sąlygos skiriasi; kadangi dalis laivyno vykdo veiklą iš paplūdimių ar uostų ir prieplaukų, kuriuose veiklos sąlygos labai dažnai yra nesaugios; kadangi, atsižvelgiant į šią padėtį, reikėtų apsvarstyti galimybę pritaikyti varomąją galią prie laivyno charakteristikų ir veiklos sąlygų, nedidinant žvejybos pastangų ar sužvejojamų žuvų kiekio, siekiant sudaryti saugesnes sąlygas laivynui įplaukiant į uostą ir išplaukiant iš jo;