2023.6.16.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 214/87 2023. január 18., szerda
26.
üdvözli, hogy a kedvezőbb együttműködési feltételekből eredően újrakezdték a harmadik országokkal folytatott emberi jogi párbeszédeket; úgy véli, hogy amennyiben az emberi jogi párbeszédek sorozatát követően nem történik kézzelfogható előrelépés, mint ahogyan az számos esetben történt, az Uniónak módosítania kellene céljait, többek között a kétoldalú kapcsolatok kiszélesítése tekintetében is; Az Unió küldöttségei 27. rendkívül fontosnak tartja, hogy minden lehetséges intézkedést megtegyenek annak érdekében, hogy az EU küldöttségein belül felhívják a figyelmet az EU emberi jogi iránymutatásaira, és sürgeti az összes küldöttséget, hogy biztosítsák ezen iránymutatások megfelelő végrehajtását; e tekintetben ismételten kéri az uniós küldöttségeket és azok harmadik országokban működő emberi jogi „kapcsolattartó pontjait”, hogy az emberijog-védőknek – köztük a Szaharov-díjasoknak és az utolsó fordulós jelölteknek – nyújtott rendszeres támogatással, valamint az emberi jogok, a demokrácia és a jogállamiság megsértéséről szóló parlamenti állásfoglalásokban felvetett témák és egyedi esetek körültekintő kezelésével végezzenek összetettebb munkát; kéri az uniós küldöttségek tisztviselőit, hogy az emberijog-védők, a demokratikus ellenzék és a civil társadalmi aktivisták elnyomásával és üldöztetésével kapcsolatos ügyeket vessék fel az állami hatóságok előtt, és ha az érintett személyeket fogva tartják, kövessék nyomon a helyzetüket, látogassák meg őket a börtönben, vegyenek részt a bírósági eljárásukban, és ügyüket vessék fel az EU által az érintett országokkal folytatott emberi jogi párbeszédek során; 28. felhívja a figyelmet azokra az esetekre, amikor az uniós tagállamok külképviseletei és az uniós küldöttségek eltérő megközelítést alkalmaztak az emberi jogok harmadik országokban történő védelmével és előmozdításával kapcsolatban, noha az uniós tagállamok közösen elkötelezték magukat e kérdésben; hangsúlyozza, hogy az uniós tagállamok nagykövetségeinek – az uniós küldöttségekhez hasonlóan – egyre nagyobb szerepet kell játszaniuk az emberi jogok előmozdításában és védelmében, valamint a harmadik országok civil társadalmának támogatásában; kéri az uniós küldöttségeket, hogy hozzanak létre a tagállami nagykövetségek és az uniós küldöttségek érintett szolgálatait tömörítő emberi jogi munkacsoportokat, és szorosan működjenek együtt az érintett harmadik országban működő nemzetközi és regionális civil társadalmi szervezet képviselőivel; Az EU globális emberi jogi szankciórendszere (uniós Magnyickij-törvény) 29. üdvözli, hogy az EU globális emberi jogi szankciórendszerét egyre inkább olyan alapvető eszközként használják, amely a Tanács által alkalmazott célzott szankciók révén megerősíti az EU globális emberi jogi szereplőként betöltött szerepét; kéri a már elfogadott korlátozó intézkedések hatékony, teljes körű és koordinált végrehajtását, valamint szükség esetén további intézkedések elfogadását; kéri, hogy az EU dinamikusabban vegye igénybe ezt az eszközt, amely emberi jogi külpolitikájának szerves részét képezi; minden tagállamban a korlátozó intézkedések szigorú, következetes és egységes alkalmazását és nyomon követését szorgalmazza, ami az Unió külső tevékenységei hitelességének és hatékonyságának a feltétele; kéri az Uniót, hogy a hasonlóan gondolkodó partnerekkel együttműködve ösztönözzön több országot szankciórendszerek elfogadására és a célzott korlátozó intézkedések elfogadásának közös koordinálására annak érdekében, hogy globális szinten maximalizálni lehessen azok hatékonyságát; üdvözli a Bizottság elnökének az Unió helyzetéről szóló, 2022. évi beszédében tett kötelezettségvállalását, miszerint az emberi jogi visszaéléseket elkövetők gazdasági és pénzügyi segítőivel szembeni hatékony, célzott fellépés érdekében intézkedéseket terjeszt elő a korrupció elleni küzdelem uniós jogi keretének naprakésszé tételére és a korrupciónak az EU globális emberi jogi szankciórendszerébe való felvételére, ami összhangban van a Parlament álláspontjával; ismételten kéri, hogy a Tanács határozatai és az EU globális emberi jogi szankciórendszere szerinti szankciók végrehajtása tekintetében vezessék be a minősített többségi szavazást; megismétli a Bizottsághoz és a Tanácshoz intézett felhívását, hogy törekedjenek a Parlament által a jövőbeni célzott szankciókra vonatkozóan az állásfoglalásaiban és más helyeken megfogalmazott ajánlások beépítésére; 30. üdvözli az EU globális emberi jogi szankciórendszere alapján 2021-benvégrehajtott jegyzékbe vételeket; kéri a Tanácsot, a tagállamokat és az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy dolgozzanak ki arra irányuló stratégiát, hogy – különösen a EU globális emberi jogi szankciórendszerének jobb kihasználása révén – javítsák az EU globális emberi jogi szankciórendszere és a földrajzi szankciórendszerek közötti kölcsönhatást az olyan jogsértések kezelése érdekében, amelyek nem köthetők közvetlenül egy államhoz, például a kormányok ellenőrzésén kívül eső területeken emberi jogi jogsértéseket elkövető zsoldosok esetében, valamint az emberkereskedelemhez hasonló, határokon átnyúló esetekben; 31. nagyon aggasztónak tartja és elítéli egyes államok politikáit, melyek szándékosan arra irányulnak, hogy külföldieket, többek között európai uniós polgárokat propaganda céljából hamis vádak alapján letartóztassanak, önkényesen fogva tartsanak és büntetőeljárás alá vonjanak, valamint foglyokat nemzetközi tárgyalások és alku eszközéül, illetve politikai nyomásgyakorlásra használjanak; hangsúlyozza, hogy a túszszedés elleni nemzetközi egyezmény értelmében az ilyen politika alkalmazása túszszedésnek minősül; kéri a Bizottságot, az EKSZ-t és a tagállamokat, hogy a hasonló esetek megelőzése érdekében tegyenek intézkedéseket, valamint figyelmeztessék az uniós polgárokat, köztük a kettős állampolgárságú személyeket arra a veszélyre, hogy bizonyos országokba tett látogatások alkalmával letartóztathatják őket; kéri a Tanácsot, hogy az uniós polgárok önkényes letartóztatásáért vagy „államtúszokként” való fogva tartásáért felelős személyekre vagy szervezetekre vonatkozóan fontolja meg az EU globális emberi jogi szankciórendszerében előírt korlátozó intézkedések alkalmazását;