2023.6.16.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 214/83 2023. január 18., szerda
3.
emlékeztet arra, hogy az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó uniós cselekvési tervet (2020–2024) az emberi jogokkal kapcsolatos uniós prioritások ütemterveként kell használni, és ezért annak valamennyi uniós külpolitika középpontjában kell állnia; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a tagállamok felelősséget vállaljanak az uniós cselekvési tervért, és nyilvánosan beszámoljanak az annak keretében tett intézkedéseikről; arra ösztönzi a nemzeti és regionális parlamenteket, a nemzeti emberi jogi intézményeket és a civil társadalmi szervezeteket, hogy az EU külső emberi jogi politikájának megvalósításához való hozzájárulásuk kapcsán működjenek együtt a tagállami szintű hatóságokkal; kéri, hogy a Parlamentet vonják be az uniós emberi jogi iránymutatások Tanács általi jövőbeli felülvizsgálatába és frissítésébe, és biztosítsanak nagyobb átláthatóságot azok végrehajtása során; 4. mély aggodalmát fejezi ki az emberi jogokat és a demokráciát világszerte fenyegető súlyos veszélyek miatt, megjegyezve, hogy a demokráciák száma tovább csökkent, miközben az autoriter rezsimek száma nőtt, és a világ népességének közel 75 %-a szembesült az elmúlt évben az emberi jogok helyzetének romlásával saját országában; aggodalommal mutat rá, hogy a világ egyre több pontján sértik meg az emberi jogokat és a nemzetközi humanitárius jogot, illetve hagyják büntetlenül e jogsértéseket; 5. sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy annak ellenére, hogy a globális szolidaritás keretében az éghajlatváltozásból eredő veszélyekre adott válaszokra és a Covid19-világjárvány negatív hatásait követő helyreállításra kellene összpontosítani, egyes tekintélyelvű vezetők – amellett, hogy rosszul kezelték a világjárványt, és nem gazdálkodtak megfelelően a globális erőforrásokkal – fokozták a politikai ellenzék, a másként gondolkodók, az emberijog-védők, a civil társadalmi szervezetek – köztük a közösségvezérelt és a meggyőződésen alapuló, valamint vallási alapon működő szervezetek – és a független média elleni elnyomást, valamint szították és kiterjesztették a meglévő belföldi és nemzetközi konfliktusokat, és új konfliktusokat robbantottak ki, amelyek pusztító hatással vannak az emberi jogokra; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a tekintélyelvű vezetők számos esetben visszaéltek a világjárvány hatásaival, hogy igazolják elnyomó politikáik szigorítását; 6. hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az EU és tagállamai – főként többoldalú fórumok keretében – következetesen együtt lépjenek fel az emberi jogokat és a demokráciát érintő globális kihívások kezelése érdekében, valamint belső és külső politikáikban továbbra is egységesek maradjanak; úgy véli, hogy az egyhangúság szabályának fenntartása bizonyos uniós külpolitikai döntések esetében – beleértve az emberi jogok megsértőivel szembeni szankciókat is – akadályozza a változó geopolitikai körülmények miatt szükséges határozott fellépést, ezért ezt újra kellene gondolni; 7. sürgeti az Uniót és a tagállamait, hogy világon mindenhol fokozzák a demokrácia és az emberi jogok támogatására irányuló erőfeszítéseiket; e tekintetben kéri az Uniót és a tagállamait, hogy mind egyénileg, mind pedig a hasonló felfogású nemzetközi partnerekkel együttműködve akadályozzák meg a demokratikus intézmények és az egyetemes emberi jogok gyengítésére, valamint a civil társadalom mozgásterének és szerepének csökkentésére irányuló elfogadhatatlan kísérleteket; megerősíti, hogy a multilateralizmus értékes eszközként segíti e cél elérését; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a demokráciával és az emberi jogokkal kapcsolatos kérdéseket minden partnerrel, különösen a stratégiai partnereknek tekintett országokkal fenntartott uniós diplomáciai kapcsolatok középpontjába helyezzük; hangsúlyozza továbbá annak fontosságát is, hogy az emberi jogi kérdéseket az EU parlamenti tevékenységének középpontjába helyezzék, többek között az Emberi Jogi Albizottság önálló bizottsággá alakításával; tudomásul veszi az Európai Diplomáciai Akadémia létrehozására irányuló kísérleti projekt 2022.
augusztus 26-i elindítását; 8. megismétli, hogy az emberi jogokkal kapcsolatos uniós külpolitika ambiciózus elkötelezettsége és retorikája szükségessé teszi, hogy az EU példát mutasson annak érdekében, hogy a demokrácia globális gyengülése elleni tiltakozása során ne kerüljön veszélybe a hitelessége; kéri az uniós intézményeket és szerveket, köztük az Európai Külügyi Szolgálatot (EKSZ), hogy biztosítsák az EU és a tagállamok emberi jogi kötelezettségeinek következetes végrehajtását az EU közös külés biztonságpolitikájában; e tekintetben arra ösztönzi őket, hogy mind bizalmasan, mind a nyilvánosság előtt, mind kétoldalúan, mind pedig többoldalú fórumokon minden diplomáciai eszközt megragadva vessenek fel emberi jogi kérdéseket a partnerországokkal; ismét kéri az Uniót, hogy fordítson kiemelt figyelmet a saját politikáihoz, projektjeihez és többek között az Európai Beruházási Bankon és az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bankon keresztül harmadik országokban nyújtott finanszírozásához kapcsolódó jogsértések értékelésére és megakadályozására, valamint hozzon létre egy panasztételi mechanizmust azon személyek vagy csoportok számára, akiknek jogait az Unió ezekben az országokban folytatott tevékenységei megsérthették;
Az Ukrajna elleni agressziós háború 9. a lehető leghatározottabban elítéli az Ukrajnával szemben jogellenesen, provokáció nélkül indított, indokolatlan orosz agressziós háborút, valamint Belarusz részvételét, amely lehetővé tette Oroszország számára, hogy területéről halálos támadásokat indítson Ukrajna ellen; e tekintetben mélységes fájdalmát fejezi ki az emberi szenvedés miatt, és elítéli az emberi jogok és a nemzetközi humanitárius jog orosz fegyveres erők és helyettesítő erőik általi súlyos megsértését Ukrajnában;