C 214/34
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2023.6.16.
2023. január 18., szerda
25. hangsúlyozza, hogy a nemzetközi kulturális együttműködés és a kulturális diplomácia az uniós külpolitika keretében stratégiai szerepet játszik a partnerországokkal való kapcsolatok erősítésében, az EU demokratikus értékeinek előmozdításában, a kulturális örökség külföldi védelmében, a kultúrák közötti párbeszéd előmozdításában, a művészek és kulturális szakemberek mobilitásában, konfliktusmegelőzésben, a dezinformáció és a külföldi beavatkozás elleni küzdelemben a harmadik országokban, valamint a kulturális javak jogellenes kereskedelme, eltulajdonítása és megsemmisítése elleni küzdelemben; kéri, hogy erősítsék meg az EU kulturális diplomáciáját azáltal, hogy a kultúrát stratégiai pillérként érvényesítik az Unió külső fellépéseiben, és kidolgoznak egy olyan uniós eszközt, amely világszerte megtestesíti az Unió kulturális vonatkozásait, és a civil társadalom és a harmadik országok kulturális ágazatainak aktív bevonásával előmozdítja a kulturális együttműködésen és közös alkotáson alapuló nemzetközi kulturális kapcsolatokat; hangsúlyozza, hogy ez az eszköz uniós kapacitásépítést és pénzügyi támogatást biztosíthatna a harmadik országok civil társadalmának kulturális, kreatív és innovatív ágazatai számára; támogatja a kultúra beépítését valamennyi jelenlegi és jövőbeli két- és többoldalú megállapodásba, kellően tiszteletben tartva a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló UNESCO-egyezményben vállalt kötelezettségeket;
26. hangsúlyozza, hogy a geopolitikai és humanitárius globális válságok arra mutatnak rá, hogy az EU-nak hiteles és első kézből származó információkhoz kell jutnia az EU-t fenyegető jelenlegi és lehetséges külső fenyegetésekről, hogy gyorsan és hatékonyan tudjon reagálni, valamint jobban meg tudja védeni érdekeit külföldön; felszólít az Európai Unió Helyzetelemző Központjának és az EKSZ Válságkezelési Központjának megerősítésére, erőforrásaik és képességeik bővítése révén;
27. hangsúlyozza, hogy egyértelműen meg kell határozni az alelnök/főképviselő, a Bizottság elnöke és az Európai Tanács elnöke hatáskörét, mivel a jelenlegi szabályozási keret, amelyet mind a Szerződések, mind az EU külföldi képviseletéről szóló intézményközi megállapodások biztosítanak, nem egyértelmű az egyes intézményi szerepkörök hatáskörét illetően; úgy véli, hogy az egyértelműség hiánya bizonyos fokú átfedésekhez vezethet az EU külső tevékenységében, illetve világszerte összezavarhatja az EU partnereit és/vagy tárgyalópartnereit az Unióval fennálló kapcsolataikban;
A stratégiai autonómia működőképessé tétele
28. hangsúlyozza, hogy Oroszország Ukrajna elleni orosz agresszív háborúja, valamint az Orosz Föderáció által elkövetett súlyos és tömeges pusztítások, háborús bűncselekmények és az emberi jogok és a nemzetközi jog alapvető normáinak szándékos megsértése rávilágított arra, hogy az EU-nak a nemzetközi színtéren erősebb, ambiciózusabb, hitelesebb, stratégiai és egységesebb jelenlétre és fellépésre van szüksége; hangsúlyozza, hogy az EU-nak határozottabban meg kell határoznia saját stratégiai célkitűzéseit, amint azt a stratégiai iránytű is előírja, és ki kell alakítania az ezek megvalósításához szükséges képességeket és eszközöket, miközben önállóan és a hasonlóan gondolkodó partnerekkel szorosan együttműködve is dolgozik; úgy véli, hogy az Ukrajnával kapcsolatos uniós politika céljának kell tekinteni Ukrajna valamennyi megszállt területének visszaszerzését, függetlenségének, szuverenitásának és területi integritásának megőrzését, a szankciókkal befagyasztott vagyoni eszközök elkobzására irányuló jogi eljárás gyors lezárását, valamint az elkövetők, köztük Vlagyimir Putyin és az Orosz Föderáció legfelsőbb katonai és polgári vezetésének nemzetközi bíróság elé állítását;
29. emlékeztet arra, hogy az EU határozott fellépés révén fog hatékony diplomáciai és biztonsági szereplővé válni, és hogy az EU csak konkrét intézkedések, politikák, költségvetések és kötelezettségvállalások révén fogja növelni stratégiai szuverenitását és szolidaritását;
30.
üdvözli a tagállamok megközelítésében bekövetkezett változást, amely a Versailles-i Nyilatkozatban és a stratégiai iránytűben meghatározott fő intézkedések gyors végrehajtása révén az EU fokozott stratégiai autonómiája felé történő elmozdulást jelzi; megjegyzi, hogy ezek rávilágítanak arra, hogy meg kell erősíteni az EU és a tagállamok védelmi képességeit, és pozitívan kell hozzájárulni az európai, transzatlanti és globális biztonsághoz, szorosan együttműködve, egymást kiegészítve és összehangolva a NATO-val, amennyiben ez az EU számára releváns, különösen az EU nagyobb stratégiai autonómiájának megteremtése felé való elmozdulás során;
31.
üdvözli az EU–NATO együttműködésről szóló, harmadik együttes nyilatkozat 2023. január 10-i elfogadását; sürgeti az Uniót és azokat a tagállamokat, amelyek egyben NATO szövetségesei is, hogy biztosítsák a stratégiai iránytűben, a NATO stratégiai koncepciójában és a harmadik együttes nyilatkozatban kiemelt célkitűzések és prioritások koherens végrehajtását; hangsúlyozza, hogy ezek a NATO-n és az EU-n belüli stratégiai folyamatok egyedülálló lehetőséget kínálnak arra, hogy tovább fokozzuk konzultációinkat és együttműködésünket annak érdekében, hogy növeljük polgáraink biztonságát, és előmozdítsuk a békét és a stabilitást az euroatlanti térségben és azon túl;