C 214/24
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2023.6.16.
2023. január 18., szerda
36. hangsúlyozza, hogy sem a videojáték-ipar, sem a felhasználók, sem a szülők nem becsülhetik alá a „video­ játék-szenvedéllyel” járó kockázatokat és hatásokat; emlékeztet, hogy a tudományos kutatások szerint a pubertás és a serdülőkor azok az életszakaszok, amikor az emberek leginkább ki vannak szolgáltatva a függőséget okozó magatartásoknak; további együttműködésre szólít fel a videojáték-fejlesztők, a kiadók, a platformok és a tágabb értelemben vett érdekeltek – köztük az illetékes nemzeti hatóságok és az Európai Bizottság – között a „videojáték-szenvedély” kockázatainak csökkentése érdekében; javasolja, hogy indítsanak több figyelemfelkeltő kampányt annak biztosítása érdekében, hogy a szülők és a fiatal játékosok tisztában legyenek a videojáték-szenvedélyhez kapcsolódó kockázatokkal, és felhívja a játékfejlesztőket, hogy kerüljék el a játékfüggőséghez, az elszigetelődéshez és az internetes zaklatáshoz vezető manipulatív játéktervezést; 37. megállapítja, hogy nem állnak rendelkezésre a játékkal töltött átlagos időre, a játékon belüli átlagos kiadásokra, az általános játékélményre és az ebből következő szociálpszichológiai hatásokra vonatkozó uniós szintű bontott adatok, ezért felhívja a Bizottságot, hogy évente gyűjtse össze ezeket az adatokat, és nyújtson be róluk jelentést a Parlamentnek; 38. megjegyzi, hogy a videojáték-ipar hatalmas mennyiségű, néha érzékeny személyes adathoz fér hozzá; hangsúlyozza, hogy az ágazatnak biztosítania kell, hogy a személyes adatok kezelésére az általános adatvédelmi rendelettel és más uniós jogszabályokkal összhangban kerüljön sor, és hogy a viselkedésre vonatkozó adatok felhasználásával létrehozott felhasználói profilokat ne használják manipulatív vagy diszkriminatív célokra; felhívja az illetékes hatóságokat, hogy biztosítsák a vonatkozó uniós és nemzeti jogszabályok szigorú érvényre juttatását; hangsúlyozza, hogy az adatgyűjtésen alapuló játékosminta-elemzésnek nem szabad előnyben részesítenie azokat a technikákat, amelyek célja a játékosok becserkészése, hanem inkább a játékélmény javítására kell összpontosítania; ösztönzi a fejlesztőket, hogy vegyék fontolóra a fejezetekre vagy a gyakori mentési pontokra épülő játéktervezést annak érdekében, hogy elősegítsék a szüneteket, amikor a játékosok le tudnak csatlakozni; 39. rámutat arra, hogy csalók az online videojáték-platformokat adathalászatra használhatják; kéri, hogy különösen a kiskorúak és a fiatalok körében folytassanak tájékoztató kampányokat annak érdekében, hogy felhívják a figyelmet az ezzel járó kockázatokra; 40. sürgeti az iparágat, az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki cselekvési tervet a nemek közötti egyensúly biztosítására az online játékipar valamennyi fejlesztési szakaszában; felszólítja ezenkívül az iparágat, hogy kerülje a nők tárgyiasítását, és küszöbölje ki a nemi sztereotípiák kialakulását, megismétlését és elmélyítését; hangsúlyozza, hogy ezek a túlságosan elterjedt gyakorlatok ellenséges környezetet teremtenek a nők és a lányok számára az online játékokban;
Biztonságos online környezet biztosítása az online videojátékok felhasználói számára 41.
üdvözli az olyan ágazati kezdeményezéseket, mint a PEGI rendszer, amelyet 38 országban alkalmaznak; úgy véli, hogy egy ilyen besorolási rendszer különösen előnyös lehet abból a szempontból, hogy tájékoztatást nyújt az adott játék tartalmáról és a hozzá ajánlott életkorról, és segítséget nyújt a szülőknek abban, hogy megfelelő játéktartalmat válasszanak gyermekeik számára; hangsúlyozza, hogy a besorolási rendszer a PEGI általános magatartási kódexének részét képezi, amelynek átfogó célja a biztonságos környezet biztosítása a játékosok számára; üdvözli a PEGI aktualizált megközelítését, amely immár tájékoztatja a fogyasztókat, ha egy játék fizetős, látszólag véletlenszerű tartalmat foglal magában; hangsúlyozza, hogy a játékban található fizetős tartalom, beleértve a fizetős, látszólag véletlenszerű tartalmat, nem akadályozza meg a szülőket abban, hogy az ilyen típusú tartalmakhoz való hozzáférést szabályozzák, és közben lehetővé tegyék a gyermek számára, hogy hozzáférjen ahhoz az alapjátékhoz, amelyet életkorának megfelelőnek ítélnek; megállapítja, hogy egyes országok beépítették jogrendszerükbe a PEGI rendszert; felhívja a Bizottságot annak értékelésére, hogy hogyan valósítják meg a PEGI rendszert a piacon és az Unióban elérhető különböző típusú játékok tekintetében, és tárja fel a PEGI rendszer uniós jogba való beépítésének lehetőségeit annak érdekében, hogy a PEGI rendszert és annak magatartási kódexét valamennyi videojáték-fejlesztőre, alkalmazás-áruházra és online platformra alkalmazandó harmonizált, kötelező életkor-besorolási rendszerré tegye az egységes piac széttagoltságának elkerülése és a video­ játék-ágazat jogbiztonságának biztosítása érdekében; 42. elismeri a PEGI rendszerben rejlő lehetőséget arra, hogy fontos, szerződéskötést megelőző tájékoztatást nyújtson a fogyasztók számára; úgy véli azonban, hogy ezt az iparág által indított kezdeményezést további intézkedésekkel kell kiegészíteni a legmagasabb szintű fogyasztóvédelem biztosításához és a játékon belüli vásárlások és a zsákmánydoboz-me­ chanizmusok által okozott fogyasztóvédelmi jogi problémák megoldásához; 43. ösztönzi az ipart, többek között a játékplatformokat és a kiadókat, a független szakértő partnereket és a minősítő szerveket, hogy folytassák a PEGI rendszerrel kapcsolatos figyelemfelkeltő kampányokat, hogy több szülő tudjon annak létezéséről és reagáljon a videojátékok és a játékon belüli tartalmak fejlődésére a besorolási rendszer kiigazítása érdekében, hogy az továbbra is megkönnyítse a szülői választást;