2023.6.16.
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
C 214/163 2023. január 19., csütörtök
42. hangsúlyozza, hogy a halászat ellenőrzéséről szóló 1224/2009/EK rendelet jelenleg folyamatban lévő felülvizsgálata során tiszteletben kell tartani a kisüzemi halászati tevékenység sajátosságait, és azt nem szabad bürokráciával túlterhelni, különösen a földrajzi helymeghatározással vagy a fogási adatok elektronikus elküldésével kapcsolatban; olyan ellenőrzési rendszert sürget, amelyet kifejezetten a kisüzemi part menti flotta valós helyzetéhez és sokféleségéhez igazodva alakítottak ki, beleértve a kagylógyűjtést és a hajók nélküli halászatot is, és amely területen kulcsfontosságú az arányosság és a fokozatos megközelítés;
43. úgy véli, hogy fontos a tevékenységek tágabb fenntartható kék gazdaságon belüli diverzifikálása, amely a közösségek kultúrájának támogatását, a halászati melléktermékek, valamint az olyan termékek népszerűsítését vonja maga után, amelyeknek – bár rendelkeznek potenciállal –nincs kereskedelmi értéke; úgy véli azonban, hogy e tevékenységek nem veszélyeztethetik a halászati tevékenységet és a halászok tengerhez fűződő történelmi jogait;
44. meggyőződése, hogy a tengeri területek egyéb gazdasági hasznosítása nem veszélyeztetheti a történelmi halászati jogokat; úgy véli, hogy a kisüzemi halászatot maradéktalanul be kell illeszteni e szakpolitikák stratégiai tervezésébe; meggyőződése, hogy hasonló a helyzet a belvizeken, ahol a kisüzemi halászat egyre fokozódó konfliktusokkal néz szembe az erőforrások és az édesvíz felhasználását illetően, és olyan iparágakkal versenyez, amelyek negatív hatást gyakorolnak a part menti élőhelyekre és a halászati erőforrásokra;
45. hangsúlyozza, hogy a védett tengeri területek kezeléséből adódó társadalmi-gazdasági és környezeti kihívások potenciális megoldást kínálnak arra, hogy összeegyeztessék egyrészt a természetvédelmi és fenntarthatósági célkitűzéseket, másrészt pedig a kisüzemi halászati ágazatnak a védett tengeri területeken és azok környékén hozott gazdálkodási döntésekben való figyelembevételét; felhívja e tekintetben a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki olyan, részvételen alapuló megközelítéseket a védett tengeri területek kezelésére, amelyek a védett tengeri területek szakembereivel, az érintett érdekelt felekkel és a kisüzemi halászati ágazat szereplőivel közösen megfogalmazott, végrehajtott és felülvizsgált biológiai és társadalmi-gazdasági adatokon alapulnak; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fontolják meg részvételen alapuló gazdálkodási gyakorlatok kidolgozását, a kisüzemi halászat fenntartható fejlődése és adott esetben a felelős turizmus fenntartható fejlődése közötti egyensúly megteremtése érdekében is;
46.
rámutat arra, hogy a halászati tilalmi időszakok alatt és a tevékenységeket gátló katasztrófák bekövetkezésekor gazdasági és szociális védelemre van szükség; kiemeli, hogy olyan mechanizmusokra van szükség, amelyek bérkompenzációt biztosítanak az ilyen időszakok alatt kieső jövedelmek pótlására; hangsúlyozza, hogy ezt a kompenzációt az öregségi nyugdíj és egyéb társadalombiztosítási jogosultságok szempontjából tényleges munkában töltött időként kell kezelni;
47. úgy véli, hogy amennyiben generációs megújulást szeretnénk, vonzó feltételeket kell teremteni a fiatalok és a nők számára, azaz növelni kell a halászatból származó jövedelem értékét, e jövedelem stabilitásának, valamint az egyenlő értékű munkáért egyenlő bér elv alkalmazásának egyidejű biztosítása mellett, a tudományos szakvéleményekkel összhangban növelni kell a kisüzemi halászat kvótakiosztását, olyan feltételek mellett kell biztosítani képzést, amelyek megfelelően figyelembe veszik a halászati gyakorlatok, halászeszközök és az egyes tagállamok igényeinek sokféleségét, valamint garantálni kell a megfelelő munkafeltételeket és a fedélzeti biztonságot; emlékeztet arra, hogy az ETHAA támogatást nyújt a képzéshez és a szakmai fejlesztéshez; úgy véli, hogy a képzésnek erőteljes gyakorlati komponenst kell tartalmaznia, figyelembe véve annak a nemzeti, regionális vagy helyi környezetnek a sajátosságait, amelyben a képzésre sor kerül; úgy véli továbbá, hogy ezt az elméleti képzéssel is össze kell tudni kapcsolni, miközben hasznosítani kell azoknak az összegyűjtött tudását is, akik a tengeren dolgoznak vagy dolgoztak;
48. kéri, hogy a halászatra és a halászati erőforrásokra irányuló tevékenységek fejlesztése, az adatgyűjtés fokozása és javítása, valamint az erőforrások állapotának értékelése érdekében minden tagállamban növeljék a halászati kutatás pénzügyi és technikai erőforrásait;
49. a halászattal kapcsolatos tudományos kutatás és fejlesztés pénzügyi és technikai forrásainak növelését szorgalmazza az EU-ban és az egyes tagállamokban; különösen hangsúlyozza, hogy az e területen működő kutatóintézeteket és laboratóriumokat anyagi és humán erőforrásokkal kell támogatni a kisüzemi és part menti halászat előmozdítását célzó tevékenységek fejlesztése, valamint a halállományok kimerüléséhez vezető különböző okok jobb megismerése és a halállományok megőrzése érdekében; hangsúlyozza, hogy a halászokat és a halászok egyesületeit be kell vonni a tudományos megfigyelésbe, a feltérképezésbe, az adatgyűjtésbe, valamint az irányítási és ellenőrzési tevékenységekbe, teljes mértékben hasznosítva ezzel ismereteiket;