C 214/158
HU
Az Európai Unió Hivatalos Lapja
2023.6.16.
2023. január 19., csütörtök
BE.
mivel a nők munkája hozzáadott értéket teremt a kisüzemi halászati ágazatban;
BF.
mivel a kisüzemi halászati ágazat egyre inkább konkurál a kék gazdaság más tevékenységeivel, valamint a megújuló energiával kapcsolatos érdekekkel, amelyek számos tevékenységet érintenek a part mentén, a strandokon vagy a kikötői területeken, így potenciálisan olyan területeket vesznek át, amelyeket korábban szinte kizárólag a kisüzemi halászat használt, ami kiszoruláshoz és a tenger és a part menti területek lefoglalásához vezet;
BG.
mivel a számos part menti fejlődő területen zajló dzsentrifikációs folyamatok azzal a kockázattal járnak, hogy a kisüzemi halászok számára egyre megfizethetetlenebbé válik, hogy a part menti területeken éljenek, így messzire sodródnak munkavégzésük helyétől, ami még nehezebbé és gyötrelmesebbé teszi tevékenységüket; BH.
mivel a természetvédelemre való fokozott összpontosítás, amelyet az EU is támogat, különösen nagy hatással van a kisüzemi halászatra, amire példa a védett tengeri területek és azok hálózatainak megvalósítása, amely a kapcsolódó tevékenységek és a mobilitás korlátozásával kihat a kisüzemi halászatra; mivel az e szegmensre gyakorolt hatást ritkán veszik figyelembe e szakpolitikák kialakítása során, amit súlyosbít az a tény is, hogy a szegmens szereplőit nem vonják be megfelelően ezekbe a folyamatokba (30); BI.
mivel általában a halászati ágazat és különösen a kisüzemi halászat alulreprezentált a halászati gazdálkodási politikák és a tengeri térség használatára vonatkozó szakpolitikák meghatározásakor;
BJ.
mivel különböző típusú halászati szervezetek léteznek, amelyekben különböző szintű tagsággal képviselteti magát a kisüzemi halászat, a termelői szervezetektől kezdve a halászok szövetségein át a hajótulajdonosi szövetségekig és többek között a szövetkezetekig; mivel sok kisebb hajótulajdonos nem tagja semmilyen szervezetnek; mivel a halászati ágazat munkavállalóit a halászati szakszervezetek képviselik; mivel az ágazatnak magának kell tudnia dönteni arról, hogy hogyan szerveződik;
BK.
mivel a vonatkozó adatok bontása nem megfelelő, ami megnehezíti a részletes információkhoz való hozzáférést, különösen a kisüzemi halászat esetében, és akadályozza az elemzést, különösen a vállalkozások, hajótulajdonosok, halászatban dolgozó munkavállalók, hajók és halászeszközök, munkakörülmények, életkor és nemek szerinti bontás tekintetében;
A kisüzemi halászat megerősítése az értéklánc mentén, a magasabb halászati jövedelmek előmozdítása és a jövedelem diverzifikálására szolgáló lehetőségek biztosítása 1. úgy véli, hogy a kisüzemi és part menti halászat jövője nemcsak a hosszú távú és fenntartható intézkedéseken múlik, hanem a halászok haszonkulcsának növelésére irányuló azonnali, érdemi és hathatós intézkedéseken is, amely többek között a tudományos szakvéleményekkel összhangban álló, magasabb kvótakiosztás révén is megvalósulhat; szükségesnek tartja az ágazat szervezeti és kereskedelmi kapacitásának és a szakma vonzerejének növelését, a fiatalok képzését és célzott támogatását, valamint a működési feltételek javítását, különösen a nők hajók fedélzetén és általánosabban az ágazatban való részvétele érdekében, valamint az ágazat ellátási láncban elfoglalt pozíciójának megerősítését; felhívja ezért a Bizottságot, hogy a tagállamokkal szoros együttműködésben hozzon létre és vezessen be támogatási mechanizmusokat az ETHAA-kereten belül a kisüzemi és a part menti halászat számára, lehetővé téve a halászati ágazat e szegmensében tapasztalható sajátos problémák kezelését; 2. úgy véli, hogy a kisüzemi halászat jövője megköveteli, hogy a KHP-ban is elismerjék annak sajátos jellegét, és hogy a jelenlegi eszközöket úgy igazítsák ki, hogy megfeleljenek az ágazat igényeinek; 3. hangsúlyozza a kisüzemi és part menti halászat közös, tágabb és megfelelőbb meghatározásának szükségességét; hangsúlyozza, hogy e meghatározásnak pragmatikusnak, mérhetőnek és egyértelműnek kell lennie; hangsúlyozza továbbá, hogy a fogalommeghatározást megfelelő értékelésből kell levezetni, figyelembe véve a hajók hosszán kívül a kisüzemi halászati szegmens jellemzőit és kritériumait is, annak érdekében, hogy a kisüzemi halászat uniós fogalommeghatározása összhangba kerüljön a szegmens valós helyzetével, ahogyan ez már most is történik egyes nemzetközi egyezményekben, például az Atlanti Tonhalfélék Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT) vagy a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság (GFCM) által alkalmazott fogalommeghatározások esetében;
(30)
Lásd: Small-Scale Fisheries in Europe: Status, Resilience and Governance (Kisüzemi halászat Európában: helyzet, reziliencia és irányítás), 8. o.