16.6.2023.
HR
Službeni list Europske unije
C 214/83 srijeda, 18. siječnja 2023.
3.
podsjeća da bi se Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju za razdoblje 2020. – 2024.
trebao koristiti kao plan prioriteta EU-a u području ljudskih prava te da bi stoga trebao biti u središtu svih vanjskih politika EU-a; naglašava da je važno da države članice preuzmu odgovornost za Akcijski plan EU-a i javno izvješćuju o svojim mjerama u skladu s njime; potiče nacionalne i regionalne parlamente, nacionalne institucije za ljudska prava i organizacije civilnog društva da surađuju s tijelima na razini država članica u pogledu njihovih doprinosa provedbi vanjske politike EU-a u području ljudskih prava; poziva na to da se Parlament uključi u buduće revizije i ažuriranje smjernica EU-a o ljudskim pravima koje će provesti Vijeće te da se osigura veća transparentnost u njihovoj provedbi;
4. izražava duboku zabrinutost zbog ozbiljnih prijetnji ljudskim pravima i demokraciji diljem svijeta te napominje da se broj demokracija i dalje smanjuje, dok se broj autoritarnih režima povećao, a gotovo 75 % svjetskog stanovništva doživjelo je pogoršanje stanja u pogledu ljudskih prava u svojoj zemlji u protekloj godini; sa zabrinutošću ističe ozbiljna kršenja ljudskih prava i međunarodnog humanitarnog prava na sve više mjesta diljem svijeta te rašireno nekažnjavanje za ta kršenja;
5. žali zbog činjenice da su, unatoč potrebi za usredotočivanjem na odgovore na prijetnje koje predstavljaju klimatske promjene i oporavak od štetnog učinka pandemije bolesti COVID-19 putem globalne solidarnosti, neki autoritarni čelnici, uz loše upravljanje pandemijom i globalnim resursima, pojačali svoju represiju nad političkom oporbom, pojedincima koji izražavaju neslaganje, organizacijama civilnog društva, uključujući organizacije pod vodstvom zajednice te organizacijama utemeljenima na uvjerenju i vjeri, te nezavisnim medijima, kao i potpirili i proširili postojeće unutarnje i međunarodne sukobe te potaknuli nove sukobe s razornim učinkom na ljudska prava; žali zbog nekoliko slučajeva u kojima su autoritarni čelnici zloupotrijebili učinke pandemije da bi opravdali pooštravanje svojih represivnih politika;
6.
ističe važnost dosljednog i ujedinjenog zajedničkog djelovanja EU-a i njegovih država članica, posebno na multilateralnim forumima, s ciljem rješavanja globalnih izazova u području ljudskih prava i demokracije, kao i održavanja dosljednosti u svojim unutarnjim i vanjskim politikama; mišljenja je da zadržavanje pravila jednoglasnosti za određene odluke u području vanjske politike EU-a, uključujući sankcije za prekršitelje ljudskih prava, čini prepreku odlučnom djelovanju koje je nužno zbog promjenjivih geopolitičkih okolnosti te bi ga stoga trebalo ponovno razmotriti;
7. apelira na EU i njegove države članice da pojačaju svoje napore diljem svijeta kako bi poduprli demokraciju i ljudska prava; u tom pogledu poziva EU i njegove države članice da pojedinačno i u suradnji s međunarodnim partnerima sličnih stavova sprečavaju neprihvatljive pokušaje slabljenja demokratskih institucija i univerzalnih ljudskih prava te smanjivanja prostora za civilno društvo i njegove uloge; ponovno potvrđuje vrijednost multilateralizma kao instrumenta za postizanje tog cilja; naglašava da je važno staviti pitanje demokracije i ljudskih prava u središte diplomatskih odnosa EU-a sa svim partnerima, posebno sa zemljama koje se smatraju strateškim partnerima; osim toga, naglašava da je važno pitanja ljudskih prava postaviti u središte parlamentarne aktivnosti EU-a, među ostalim unapređenjem Pododbora za ljudska prava u punopravan odbor; konstatira da je 26. kolovoza 2022.
pokrenut pilot-projekt za osnivanje europske diplomatske akademije;
8. ponovno ističe da zbog svoje ambiciozne obveze i retorike vanjske politike u području ljudskih prava EU mora poslužiti kao dobar primjer kako ne bi ugrozio svoju vjerodostojnost pri suprotstavljanju globalnom slabljenju demokracije; poziva institucije i tijela EU-a, uključujući Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD), da osiguraju dosljednu provedbu obveza EU-a i država članica u pogledu ljudskih prava u zajedničkoj vanjskoj i sigurnosnoj politici EU-a; u tom pogledu potiče ih da iskoriste sve diplomatske alate, i privatno i javno, i bilateralno i u okviru multilateralnih foruma, kako bi skrenuli pozornost partnerskih zemalja na pitanja ljudskih prava; ponovno poziva EU da posebno obrati pozornost na procjenu i sprječavanje svih kršenja povezanih s vlastitim politikama, projektima i financiranjem, uključujući preko Europske investicijske banke i Europske banke za obnovu i razvoj, u trećim zemljama, te da uspostavi mehanizam za podnošenje pritužbi za pojedince ili skupine čija bi prava zbog djelovanja EU-a u tim zemljama mogla biti prekršena;
Agresivni rat protiv Ukrajine
9. najoštrije osuđuje nezakonit, neopravdan i ničim izazvan agresivni rat Rusije protiv Ukrajine te sudjelovanje Bjelarusa, koji Rusiji omogućuje da s njegova teritorija provodi smrtonosne napade na Ukrajinu; u tom pogledu izražava duboko žaljenje zbog ljudske patnje i osuđuje ozbiljna kršenja ljudskih prava i međunarodnog humanitarnog prava koja su počinile ruske oružane snage i njihovi pomagači u Ukrajini;