16.6.2023.
HR
Službeni list Europske unije
C 214/29 srijeda, 18. siječnja 2023.
L. budući da Vlada Ruske Federacije pod vodstvom Vladimira Putina nastavlja provoditi međunarodna teroristička djela usmjerena protiv političkih protivnika i suverenih država, što je od 2014. kulminiralo u Ukrajini, invazijom na nju i njezinom okupacijom;
M. budući da su se globalne posljedice invazije Ruske Federacije na Ukrajinu, za koju nema opravdanja, dodatno pogoršale uslijed aktualne i dosad nezabilježene pandemije prouzročene bolesti COVID-19, koja je započela u Wuhanu, u Narodnoj Republici Kini; budući da povratak rata velikih razmjera na europski kontinent, gospodarska nestabilnost i namjerna instrumentalizacija energetske nestabilnosti, iza čega stoji Ruska Federacija, dovode do neposredne geopolitičke nesigurnosti za građane Europske unije, države kandidatkinje i potencijalne države kandidatkinje te za partnere diljem svijeta;
N. budući da za postizanje strateške autonomije Unija mora biti u stanju rješavati sva pitanja koja su za nju od strateške važnosti bez nepotrebnog oslanjanja na sposobnosti trećih zemalja i aktera, među ostalim uklanjanjem ranjivosti zbog kojih je Unija otvorena za unutarnje podjele i prisilne ustupke autoritarnim akterima; budući da će postizanje strateške autonomije omogućiti Uniji da dodatno ojača svoje vanjsko djelovanje na snažnim temeljima, učinkovitije slijedi i projicira svoje interese utemeljene na vrijednostima te ojača svoj doprinos globalnom multilateralizmu, mirnom rješavanju sukoba i razvoju demokracije, vladavine prava i temeljnih prava diljem svijeta; budući da se EU neće moći braniti ni biti vjerodostojan akter bez stvarnih ulaganja u obranu država članica; budući da je, unatoč kontinuiranoj ruskoj agresiji na Ukrajinu od 2014., odluku čelnika NATO-a o izdvajanju najmanje 2 % BDP-a za rashode za obranu provelo samo nekoliko saveznika među državama članicama, u prvom redu država iz istočnog krila Unije; budući da je izdvajanje iznosa prema tom pragu dokaz istinske volje za jačanjem europske sigurnosti i položaja EU-a u isto vrijeme;
O. budući da je dobrovoljno pristupanje europskih država EU i dalje najuspješniji instrument vanjske politike Unije; budući da su 23. lipnja 2022. europski čelnici Ukrajini i Republici Moldovi dodijelili status zemalja kandidatkinja za članstvo u EU-u i priznali europsku perspektivu Gruzije; budući da je 15. prosinca 2022.
Europsko vijeće Bosni i Hercegovini dodijelilo status zemlje kandidatkinje za članstvo u EU-u te da je Republika Kosovo podnijela zahtjev za članstvo u Uniji;
P. budući da zajednička vanjska i sigurnosna politika Unije počiva na vrijednostima demokracije, vladavine prava, univerzalnosti i nedjeljivosti ljudskih prava i temeljnih sloboda, poštovanja ljudskog dostojanstva, načela jednakosti i solidarnosti te poštovanja načela iz Povelje UN-a i međunarodnog prava; budući da su vrijednosti Unije, kako su sadržane u članku 2., članku 3. stavku 5. i članku 21.
UEU-a, u njezinu neposrednom interesu; budući da autokratski pritisak na te demokratske vrijednosti i dalje raste, čime se narušavaju provjere zlouporabe ovlasti, povećava učestalost i ozbiljnost kršenja ljudskih prava te ograničava prostor za djelovanje civilnog društva, neovisnih medija i demokratskih oporbenih pokreta; budući da je prema organizaciji Freedom House 2021. godine po 16.
put za redom zabilježen globalni pad demokracije;
Q. budući da utjecaj klimatskih promjena ima sve teže posljedice na različite aspekte ljudskog života te na mogućnosti razvoja, svjetski geopolitički poredak i globalnu stabilnost; budući da će posljedice klimatskih promjena najviše osjetiti oni s najmanje sredstava za prilagodbu u tom kontekstu; budući da bi se vanjska politika EU-a trebala više usredotočiti na promicanje multilateralnih aktivnosti u okviru suradnje na konkretnim pitanjima koja se odnose na klimu, izgradnje strateških partnerstava te jačanja suradnje i međudjelovanja između državnih i nedržavnih aktera, uključujući one koji najviše doprinose globalnom onečišćenju;
R. budući da je međunarodni poredak utemeljen na pravilima, koji se temelji na međunarodnom pravu i institucijama multilateralizma, izložen sve većim rizicima, i iznutra i izvana; budući da autokratske države, djelujući samostalno i zajednički, pokušavaju potkopati multilateralne organizacije i agencije te međunarodno humanitarno pravo i pravo o ljudskim pravima, narušiti njegovo značenje kooptiranjem ili zaobići ili onemogućiti njegovu provedbu, pri čemu promiču daljnji razvoj autokratskih normi u EU-u i trećim zemljama, među ostalim korištenjem diplomatskih, gospodarskih ili vojnih poticaja i prisile te kampanjama dezinformiranja; budući da ruska invazija na Ukrajinu i njezini namjerni ratni zločini predstavljaju napad na temelje multilateralnog globalnog poretka utemeljenog na pravilima;